Справа № 182/5071/20
Провадження № 1-кс/0182/1104/2020
У Х В А Л А
Іменем України

11.09.2020 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши в закритому судовому засіданні клопотання заступника начальника СВ Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000830 від 19.05.2020 року, про дозвіл на затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нікополя, Дніпропетровської області, громадянина України, українця, з вищою освітою, неодруженого, не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому:

- 28.04.2017 року до Нікопольського міськрайонного суду направлено обвинувальний акт по провадженню №0004401 за ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 185, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 358, ч. 2 ст. 190 КК України;

- 30.11.2018 року до Нікопольського міськрайонного суду направлено обвинувальний акт по провадженню №0000792 за ч.2 ст.289 КК України;

- 29.05.2020 року до Нікопольського міськрайонного суду направлено обвинувальний акт по провадженню №0001113 за ч.2 ст.289 КК України, якому 31.08.2020 відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України вручено повідомлення про підозру у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень, за вчинення 7 епізодів злочинів, передбачених ч. З ст. 185 КК України.

ВСТАНОВИВ:
11.09.2020 року заступник начальника СВ Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням, погоджене прокурором Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_4 .
В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце судового засідання з розгляду клопотання, подав заяву про розгляд клопотання без його участі.
За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання строків розгляду клопотання, визнано можливим її розгляд у відсутність прокурора. При цьому слідчим суддею враховано положення ст. ст. 22, 26, 206 КПК України.
Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Відповідно до ст. 29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Згідно вимог пункту (с) ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (1950 року), ніхто не може бути позбавлений волі інакше, як згідно з процедурою, встановленою законом, а також якщо є розумні підстави вважати необхідним запобігти вчиненню особою правопорушення або втечу після його вчинення.
Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України № 4 від 25.04.2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання та досудового слідства», обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише через тяжкість злочину неприпустимо, обов`язковою умовою взяття особи під варту має бути обґрунтована впевненість судді в тому, що більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належної поведінки обвинуваченого.
Відповідно до положення п. 8 ч. 2 ст. 131 КПК України до заходів забезпечення кримінального провадження належить затримання особи.
Частиною 5 ст. 131 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Частиною 1 ст. 188 КПК України передбачено право прокурора, слідчого за погодженням з прокурором на звернення з клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Таким чином, сторона обвинувачення має право на звернення з таким клопотанням лише щодо особи, якій у передбачений КПК України спосіб повідомлено про підозру, або щодо особи, обвинувальний акт стосовно якої направлений до суду.
Відповідно до положення ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст.ст. 276-279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
За змістом ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Згідно ч. 1 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. Частиною 2 зазначеної статті передбачено, що у разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.
Виходячи зі змісту частини 1 статті 42 Кримінального процесуального кодексу України, підозрюваною є особа, якій у порядку, передбаченому КПК України, вручено повідомлено про підозру.
Так, за загальним правилом КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається особі в день його складення слідчим або прокурором.
У разі неможливості вручити особисто, повідомлення про підозру вручається у спосіб, передбачений для виклику та приводу особи (Глава 11 КПК України, статті 135, 136), тобто шляхом:
- надіслання поштою, електронною поштою;
- врученням під розписку дорослому члену сім`ї чи іншій особі, яка з нею проживає «для передання»;
- врученням житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.
Таким чином, КПК України містить вичерпний перелік способів, з дотриманням яких, повідомлення про підозру може бути вручене.
Однак, «вручено» не означає «отримано», а отже доцільно враховувати вимоги щодо належного підтвердження отримання або ознайомлення особою зі змістом повідомлення про підозру іншим шляхом.
Аналіз положень КПК України дає підстави стверджувати, що направлення особі повідомлення про підозру засобами поштового зв`язку відповідатиме вимогам КПК України лише у випадку вручення поштового відправлення особисто підозрюваному.
Так, згідно частини 1 статті 136 КПК України, належним отриманням підозри є виключно розпис особи, у тому числі на поштовому повідомленні. Таким чином, особа набуває статусу підозрюваного з моменту вручення їй особисто поштового відправлення.
Крім того стаття 135 КПК України передбачає можливість вручення повідомлення про підозру дорослому члену сім`ї особи для подальшої передачі.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, доданих до клопотання, повідомлення про підозру було вручено матері ОСОБА_5 . ОСОБА_6 , яка проживає в АДРЕСА_1 .
З доданих до клопотання копій матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_5 мешкає за адресою АДРЕСА_2 .
Слідчий суддя зазначає, що прокурором та слідчим не надано належних доказів, що мати підозрюваного, якій було вручено повідомлення про підозру ОСОБА_5 проживає разом з підозрюваним за однією адресою та мають спільний побут. А згідно протоколу допиту свідка від 31.08.2020 року ОСОБА_6 показала, що син виїхав від них з батьком у 2013 році.
Так вичерпний перелік осіб, які є членами сім`ї, який використовується судами, визначений статтею 1 Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції». Так, це можуть бути особи, які перебувають у шлюбі, а також їхні діти, у тому числі повнолітні, батьки, особи, які перебувають під опікою і піклуванням, інші особи,які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки,у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі. При цьому, вручення повідомлення про підозру будь-якій іншій, сторонній особі є незаконним та не тягне за собою набуття особою статусу підозрюваного.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, доданих до клопотання, повідомлення про підозру не вручено ОСОБА_5 , а вручення повідомлення про підозру його матері, яка з 2013 року разом з сином не проживає та не має спільного побуту є незаконним та не тягне за собою набуття особою статусу підозрюваного.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, у порядку, передбаченому КПК України, тому він не набув статусу підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000830 від 19.05.2020 року.
Звернення з клопотанням про дозвіл на затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно особи, яка у встановлений КПК спосіб не набула статусу підозрюваного або обвинуваченого, чинним КПК не передбачено, тому підстави для задоволення клопотання відсутні.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 188, 189, 309, 395КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання заступника начальника СВ Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000830 від 19.05.2020 року, про дозвіл на затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.
Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя: ОСОБА_1