ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/2463/20 Справа № 202/3618/20 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2020 року м. Дніпро
Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого судді-доповідача ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 на ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 червня 2020 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000829 стосовно
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Дніпропетровську, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 311 КК України,

за участю:
прокурора ОСОБА_8 ,
обвинуваченого (в режимі
відеоконференції) ОСОБА_7
захисника ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду першої інстанції задоволено клопотання прокурора та обрано обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 15 серпня 2020 року включно, а в задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу відмовлено.
Суд врахував, що обвинувачений раніше неодноразово судимий, відбував покарання у виді позбавлення волі, обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів під час відбування покарання з випробуванням, а тому застосування більш м`яких запобіжних заходів на цій стадії розгляду не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, які існують на даний час.
В апеляційній скарзі захисник просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та постановити нову, якою обрати обвинуваченому більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.
На його думку, ухвала винесена судом з порушенням норм процесуального права. Суд повинен був належним чином з`ясувати наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, натомість в ухвалі конкретно не зазначив, які є саме ризики існувати на час винесення ухвали, обмежившись загальною фразою. Також не досліджені жодні докази та відсутні посилання на них, на підставі яких суд зробив свої висновки про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Не обґрунтував мету та підстави застосування тримання під вартою, не зазначив обставини, встановлені відповідно до ст. 178 КПК України, зокрема стан здоров`я обвинуваченого.
Крім того, суд не перевірив повноваження прокурора ОСОБА_9 , який звернувся з цим клопотанням, не дослідив постанову про призначення групи прокурорів, з якої слідує, що вона не підписана керівником та не містить дати, а тому у прокурора не було повноважень звертатися з клопотанням.
Також суд першої інстанції, призначаючи іншого захисника обвинуваченому послався на необґрунтовані слова прокурора, який заявив в судовому засіданні клопотання про призначення ОСОБА_7 адвоката з безоплатної вторинної допомоги, оскільки його захисник не має можливості прибути в судове засідання, однак він не спілкувався з прокурором ОСОБА_10 в цей день, а суд не вжив заходів щодо належного його повідомлення про дату і час судового засідання, яке відбулося 17.06.2020 року та в якому обрали запобіжний захід обвинуваченому.
Крім того, суд зобов`язаний був визначити розмір застави, а також не обирати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а продовжити його дію, оскільки на той день ще діяла ухвала Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 24.04.2020 року про тримання обвинуваченого під вартою.
Судом також не враховано практику ЄСПЛ і те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, стороною обвинувачення жодними доказами не підтверджені та ґрунтуються на припущеннях, а сама лише тяжкість злочину не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Заслухавши доповідь судді, думку обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисника, які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити, прокурора, який заперечував щодо задоволення апеляційної скарги, перевіривши представлені матеріали та обговоривши доводи скарги, колегія суддів дійшла висновку, що вимоги апеляційної скарги підлягають частковому задоволенню з таких підстав.
У відповідності до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, тобто, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.
Частиною 3 статтею 315 КПК України передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Згідно із п.п. 2, 4 ч. 1 ст.196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зазначає відомості про обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, та посилання на докази, які обгрунтовують ці обставини.
Крім того, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Суд першої інстанції, постановлюючи ухвалу про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в своїй ухвалі виклав зміст клопотання, поданого прокурором, однак своїх висновків на підставі розгляду цього клопотання не зазначив, а саме не вказав ризики, передбачені ст.177 КПК України, та не визначив заставу, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України.
Також, з матеріалів провадження вбачається, що судом першої інстанції клопотання прокурора було розглянуто за відсутності захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 , що є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, оскільки матеріали провадження не містять відомостей про те, що захисник ОСОБА_6 був належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду цього кримінального провадження.
Допущені порушення, відповідно до ст. 412 КПК України, є підставою для скасування ухвали та постановлення нової ухвали судом апеляційної інстанції.
Відповідно до ч. 1, п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до матеріалів провадження, на розгляді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська перебуває обвинувальний акт № 0000829 від 22.04.2020 року щодо ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 311 КК України.
Прокурором в судовому засіданні суду першої інстанції, яке розглядалось 17.06.2020 року було заявлено клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 з підстав наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Перевіряючи доводи клопотання прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що доводи поданого клопотання є обґрунтованими, а заявлені ризики об`єктивно існують і для їх запобігання, необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Так, колегія суддів вважає, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що перебуваючи на свободі, обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та експерта у цьому кримінальному провадженні, продовжити кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_7 раніше судимий, обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів в період іспитового строку, не зареєстрований в м. Дніпро.
Таким чином, доводи захисника щодо відсутності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, є необґрунтованими, оскільки зазначені ризики вказані у клопотанні прокурора та знайшли своє підтвердження.
Відповідно до ст. 178 КПК України, колегія суддів враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_7 , тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, а також дані, що характеризують особу ОСОБА_7 , а саме, що він офіційно не працює, не має міцних соціальних зв`язків.
Суд апеляційної інстанції за результатами апеляційного розгляду вважає, що інший, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст. 177 КПК України і тримання обвинуваченого під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу.
Твердження захисника про те, що обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою мотивовано лише тяжкістю кримінальних правопорушень, не може бути взято до уваги, оскільки наявність ризиків також підтверджується даними, що характеризують особу обвинуваченого та матеріалами провадження.
Доводи апеляційної скарги щодо стану здоров`я обвинуваченого не можуть бути взяті до уваги, оскільки відомості про те, що ОСОБА_7 за станом здоров`я не може перебувати під вартою, - відсутні.
Твердження захисника про те, що у прокурора ОСОБА_9 не було повноважень звертатися з клопотанням про обрання запобіжного заходу ОСОБА_7 , оскільки постанова про призначення групи прокурорів не підписана керівником та не містить дати, колегія суддів вважає таким, що не може бути взято до уваги, оскільки відповідно до ч.3 ст.110 КПК України, рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне. Стаття 37 КПК України не вказує на обов`язковість винесення такої постанови.
Крім того, з обвинувального акта щодо ОСОБА_7 вбачається, що процесуальне керівництво здійснювалось групою прокурорів Дніпропетровської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_11 (старший групи), ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , також вказаний обвинувальний акт погоджений та затверджений прокурором ОСОБА_11 .
Враховуючи наведене, у суду апеляційної інстанції відсутні підстави вважати, що у прокурора ОСОБА_11 відсутні повноваження прокурора у цьому кримінальному провадженні.
Враховуючи наведене, виходячи з вимог п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 необхідно задовольнити частково, ухвалу суду від 17.06.2020 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити частково клопотання прокурора та застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 15.08.2020 року.
В силу ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно із ч. 5 ст. 182 КПК України із змінами, внесеними згідно із Законом № 1774-VIII від 06.12.2016 року, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
З урахуванням обставин кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_7 , майнового і сімейного стану обвинуваченого, враховуючи його стан здоров`я, та ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на підставі абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, колегія суддів вважає за необхідне визначити заставу в розмірі 23 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 50 531 гривень і вважає, що саме такий розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Керуючись ст. ст. 404, 405, 407, 419 КПК України, колегія суддів
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 - задовольнити частково.
Ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 червня 2020 року щодо ОСОБА_7 скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 - задовольнити частково.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 15 серпня 2020 року.
Визначити ОСОБА_7 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 23 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 50 531 гривень.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена, як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою заставодавцем.
У разі звільнення ОСОБА_7 з-під варти під заставу, покласти на нього обов`язки: - прибувати до суду за першою вимогою на визначений ними час; - не відлучатися з населеного пункту, в якому проживає обвинувачений, без відповідного дозволу суду; - повідомляти суд про зміну постійного місця проживання.
Термін обов`язків у разі внесення застави визначити до 15 серпня 2020 року.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у цій ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений ОСОБА_7 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Попередити обвинуваченого ОСОБА_7 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.
Судді:

____________________ ____________________ ____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4