Провадження № 1-кп/484/295/20
Справа № 484/1128/20
про продовження строку запобіжного заходу
15.09.2020 р. Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області
в складі: головуючого - судді ОСОБА_1
секретар судового засідання - ОСОБА_2
за участю учасників кримінального провадження:
обвинуваченого - ОСОБА_3
захисників - ОСОБА_5
В провадженні суду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.2, ч.3 ст. 185, ч.3 ст. 186, ч. 2 ст. 289 КК України.
Під час судового засідання прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою строком на 60 днів відносно обвинуваченого ОСОБА_3 . Підтримуючи своє клопотання прокурор зазначив, що обвинувачений вчинив тяжкі злочини та підозра у вчинення таких злочинів є обґрунтованою, неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за корисливі злочини та звільнився лише в січні 2020р., не має стабільного заробітку, що дає підстави вважати, що обвинувачений з метою ухилення від кримінального покарання може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкодити кримінальному провадженню іншим чином.
Обвинувачений ОСОБА_3 та захисник ОСОБА_5 просили вирішити клопотання на розсуд суду. Заперечень проти задоволення клопотання не навели.
Вислухавши учасників процесу, суд дійшов такого висновку.
Суд під час даного судового засідання питання щодо обґрунтованості підозри не вирішує, отже доводи прокурора в цій частині судом не приймаються.
Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно позиції Європейського суду з прав людини (справа "Харченко проти України") питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою, має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав. Таке, що продовжується, тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи.
ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні декількох тяжких злочинів, є раніше неодноразово судимим за вчинення корисливих злочинів, у січні 2020р. звільнився з місць позбавлення волі, де відбував покарання за вчинення тяжких злочинів, постійної роботи не має, неодружений, дітей не має, отже у нього відсутні міцні соціальні зв`язки. Місце його проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 . Інформація щодо постійного місця проживання обвинуваченого та докази на її підтвердження суду не надана.
Отже, враховуючи вищевикладене, наявність конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до свободи особистості, суд вважає доведеним той факт, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: можливість обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, не зникли та продовжують існувати.
Враховуючи викладене, особу обвинуваченого, суд вважає, що зазначеним ризикам неможливо запобігти, застосувавши до обвинуваченого ОСОБА_3 будь-який більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою. Отже клопотання прокурора обґрунтоване та належить задоволенню з визначенням розміру застави відповідно до ст. 183 КПК України.
Керуючись ст.ст.314-316 КПК України суд
клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів терміном до 13.11.2020року включно.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого, після звільнення з-під варти, прибувати за кожною вимогою до суду, протягом дії запобіжного заходу у вигляді застави.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого у разі внесення застави, наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатися з м. Первомайськ Миколаївської області без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи;
- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з - під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з - під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1