Справа № 643/2458/21
Провадження № 1-кс/643/841/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.02.2021 м.Харків
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 від 10.02.2021,-
в с т а н о в и в:

Прокурором подано до суду відповідне клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що Харківським районним управлінням поліції №2 ГУ Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000004 від 10.02.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України. Під час досудового розслідування по даному кримінальному провадженню встановлено, що 09.02.2021 за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, 123-А у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дізнавачем ХРУП №2 ГУНП в Харківській області в період часу з 14:09 год. до 14:35 год. виявлено та вилучено: медичний шприц об`ємом 20 мл. з невідомою рідиною та одна таблетка білого кольору.

Прокурор зазначив, що вищевказані предмети будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування, а також для проведення судової експертизи є необхідним накласти арешт.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подав заяву в якій просив розглянути клопотання за його відсутності. Також, прокурор звернувся до суду з клопотанням про поновлення пропущеного процесуального строку на звернення до суду з клопотанням про арешт майна в обґрунтування якого зазначив, що вказаний строк був пропущений через зайнятість у невідкладних слідчих діях.
В матеріалах клопотання міститься заява ОСОБА_4 про розгляд клопотання без його участі, проти задоволення клопотання останній не заперечував.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.117 КПК України пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Ухвала слідчого судді, суду про поновлення чи відмову в поновленні процесуального строку може бути оскаржена в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Слідчий суддя вважає за необхідне поновити прокурору строк на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, оскільки вважає причини його пропуску поважними.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Відомості про вчинення кримінального правопорушення внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 від 10.02.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.
Доводи клопотання підтверджуються відомостями з протоколу огляду місця події від 09.02.2021 за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, 123-А, під час якого у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено: медичний шприц об`ємом 20 мл. з невідомою рідиною та одна таблетка білого кольору.

Згідно ч.5 ст.237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України, а саме п. 1, п. 3, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: відшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Вилучені під час проведення огляду речі підпадають під ознаки тимчасово вилученого майна, оскільки є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, та зберегли на собі сліди злочину.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою збереження речових доказів, оскільки наявні достатні підстави вважати, що вилучені речі є речовими доказами, які зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом.

Керуючись статтями 167, 168, 170-173 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 від 10.02.2021 задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме на: медичний шприц об`ємом 20 мл. з невідомою рідиною та одну таблетку білого кольору вилучені 09.02.2021 за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, 123-А у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дізнавачем Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області в період часу з 14:09 год. до 14:35 год.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1