Дата документу 27.01.2021 Справа № 322/1193/20
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
______________________________________________________________________
Провадження № 11-сс/807/106/21 Головуючий в 1-й інстанції ОСОБА_1
Єдиний унікальний № 322/1193/20 Доповідач в 2-й інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2021 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі ОСОБА_5

за участі апелянта ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції з Новомиколаївським районним судом Запорізької області, провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області від 21 грудня 2020 року (з урахуванням ухвали цього суду від 30 грудня 2020 року про виправлення описки),

встановила:

Ухвалою слідчого судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області від 21 грудня 2020 року (з урахуванням ухвали цього суду від 30 грудня 2020 року про виправлення описки) повністю відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність працівників Новомиколаївського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області від 21 грудня 2020 року, посилаючись на те, що вона отримала копію цього судового рішення лише 28 грудня 2020 року. Після поновлення строку на оскарження, просить скасувати ухвалу слідчого судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області від 21 грудня 2020 року та постановити своє рішення про задоволення її скарги в повному обсязі, посилаючись на те, що в діях працівників Новомиколаївського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області наявні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. ст. 28, 364 КК України, та недотримання ст. 24 Закону України «Про звернення громадян», оскільки вони у порушення вимог ст. 214 КПК України та Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 30 червня 2020 року № 298, не внесли за її заявою від 03 грудня 2020 року до ЄРДР відомості про вчинення колишнім головою Сторчівської сільської ради Новомиколаївського району Запорізької області ОСОБА_7 злочинів, передбачених ст. ст. 28, 358, 364 КК України.

Також апелянт зауважує, що слідчий суддя в ухвалі не вказує про те, що ОСОБА_8 самовільно захопила земельну ділянку, підробила державний акт на її приватизацію та інші земельні ділянки, які використовує в своїх цілях, її неправомірні дії підтримував колишній голова Сторчівської сільської ради Новомиколаївського району Запорізької області ОСОБА_7 та депутати цієї ради, а в якості свідка судом не був допитаний депутат Новомиколаївської селищної ради Запорізької області 8-го скликання ОСОБА_9 , який би надав пояснення про те, що дійсно комісія, в складі якої були: він, голова Сторчівської сільської ради Новомиколаївського району Запорізької області ОСОБА_7 , мешканець с. Сторчове ОСОБА_10 , подружжя ОСОБА_11 та ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , зробили заміри земельної ділянки, яка належить останній, та виявили порушення, за які вона не була притягнута до відповідальності головою Сторчівської сільської ради Новомиколаївського району Запорізької області ОСОБА_7 та депутатами цієї ради.

Крім того, ОСОБА_6 вказує на те, що норми КПК України не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення.

Заслухавши в судовому засіданні суду апеляційної інстанції суддю-доповідача про суть судового рішення та доводи апеляційної скарги, ОСОБА_6 , яка підтримала апеляційну скаргу, перевіривши матеріали провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить наступних висновків.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Проте, у рішенні Європейського суду з прав людини від 17 січня 2017 року у справі «Куликов та інші проти України» зазначено, що у випадку, коли суд публічно проголосив резолютивну частину остаточного рішення та надав коротке усне пояснення його причин, а заявник лише згодом отримав можливість ознайомитись з письмовим обґрунтуванням такого рішення, саме ця остання дата вважається початком перебігу строку.

Враховуючи викладене, а також те, що копію ухвали слідчого суддіНовомиколаївського районного суду Запорізької області від 21 грудня 2020 року ОСОБА_6 , як вона зазначила в апеляційній скарзі, отримала лише 28 грудня 2020 року, що підтверджується матеріалами провадження /а.п. 34/, колегія суддів вважає, що у даному випадку строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню.

Що безпосередньо стосується доводів апеляційної скарги, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Положеннями ст. 55 Конституції України кожному гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
В офіційному тлумаченні ч. 2 ст. 55 Конституції України, викладеному в рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011, зазначено, що реалізація конституційного права на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб забезпечується в порядку, визначеному процесуальним законом.
Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.
Так, порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначено ст. ст. 303-308 параграфу 1 глави 26 КПК України.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
В оскаржуваній ухвалі слідчий суддя встановив, що 27 листопада 2020 року ОСОБА_6 звернулась із заявою до голови Сторчівської сільської ради Новомиколаївського району Запорізької області ОСОБА_7 , в якій просила вирішити земельне питання, оскільки ОСОБА_8 порушує її права. На вказану заяву ОСОБА_6 зі Сторчівської сільської ради отримала відповідь від 01 лютого 2020 року про те, що вирішити це питання про право на власність земельної ділянки проти їх садиби на її користь неможливо, оскільки згідно з Державним актом ця земельна ділянка належить ОСОБА_8 , пропонувалося по цьому питанню звернутися до суду.

Слідчий суддя дійшов висновку про те, що в даному випадку була допущена описка в даті відповіді Сторчівської сільської ради, а саме помилково зазначено 01 лютого 2020 року замість 01 грудня 2020 року. ОСОБА_6 вважає, що відповідь ОСОБА_7 є незаконною, ототожнює це з поняттям підроблення документів і вбачає в цьому зловживання службовим становищем головою Сторчівської сільської ради, оскільки він не вирішив це питання на її користь.

Враховуючи вимогич. 1 ст. 2 КК України, ст. 214 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про те, що внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише такі, що містять достатні відомості про кримінальне правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому суб`єктивна впевненість особи у неправомірних діях, незгода із рішенням, дією чи бездіяльністю самі по собі не можуть бути підставами для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порядку ст. 214 КПК України.

Проаналізувавши зміст заяви ОСОБА_6 , слідчий суддя дійшов висновку про те, що остання не містить даних, які б вказували на об`єктивні ознаки кримінальних правопорушень та свідчили б про наявність в діях голови Сторчівської сільської ради ОСОБА_7 ознак передбачених КК України кримінальних правопорушень.

Натомість, викладені в зверненнях обставини та доводи заявниці, фактично зводяться до незгоди останньої з тим, що земельне питання, яке, на її переконання, має бути вирішено Сторчівською сільською радою, до цього часу на її користь не вирішено.

Однак, вказані обставини не свідчать про можливе вчинення зазначених в заяві кримінальних правопорушень. Доводи ОСОБА_6 не містять необхідних відомостей про вчинення ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, які відповідно до вимог ч. 5 ст. 214 КПК України, мають вноситися до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а ґрунтуються на суб`єктивній оцінці заявниці та її ставленні до зазначених у зверненнях обставин. Інших відомостей про вчинення передбачених кримінальним законом кримінальних правопорушень ці звернення не містять.

Колегія суддів погоджується з цими висновками слідчого судді, з огляду на таке.
Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; вказана попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України (ч. 5 ст. 214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Генеральною Прокуратурою України.
Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженим наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 року № 139. Згідно з п. 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України.
У постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказано про те, що положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.
Отже, системний аналіз зазначених вище положень закону дає підстави для висновку про те, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.
У цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року, у пункті 5 мотивувальної частини якого зазначено про те, що встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.
Колегія суддів погоджується також з висновком слідчого судді, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого кримінального правопорушення є його суспільна небезпечність. Кримінальне правопорушення серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Самі по собі припущення щодо можливого вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 28, 358, 364 КК України, не є свідченням їх вчинення, оскільки суперечать визначальним засадам правового регулювання кримінального провадження.

На думку колегії суддів, заява ОСОБА_6 за своїм змістом та суттю є висловленням незгоди з тим, що земельне питання, яке, на її переконання, має бути вирішено Сторчівською сільською радою, до цього часу на її користь не вирішено, що само по собі не є підставою для внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень.
Більш того, ця заява не містить конкретних обставин, які б свідчили про вчинення ОСОБА_7 злочину, а саме зловживання службовим становищем, пов`язаного з корисливою метою.
Враховуючи вказане вище, колегія суддів вважає безпідставними доводи апелянта про те, що норми КПК України не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення.

Решта доводів апелянта, зокрема про те, що:
- в діях працівників Новомиколаївського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області наявні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. ст. 28, 364 КК України, та недотримання ст. 24 Закону України «Про звернення громадян», оскільки вони у порушення вимог ст. 214 КПК України та Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 30 червня 2020 року № 298, не внесли за її заявою від 03 грудня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення колишнім головою Сторчівської сільської ради Новомиколаївського району Запорізької області ОСОБА_7 злочинів, передбачених ст. ст. 28, 358, 364 КК України;

- слідчий суддя в ухвалі не вказує про земельну ділянку, яку самовільно захопила ОСОБА_8 , підробила державний акт на її приватизацію та інші земельні ділянки, які використовує в своїх цілях;

- неправомірні дії ОСОБА_8 підтримував колишній голова Сторчівської сільської ради Новомиколаївського району Запорізької області ОСОБА_7 та депутати цієї ради;

- в якості свідка судом не був допитаний депутат Новомиколаївської селищної ради Запорізької області 8-го скликання ОСОБА_9 , який би надав пояснення про те, що дійсно комісія, в складі якої були: він, голова Сторчівської сільської ради Новомиколаївського району Запорізької області ОСОБА_7 , мешканець с. Сторчове ОСОБА_10 , подружжя ОСОБА_11 та ОСОБА_6 , ОСОБА_8 зробили заміри земельної ділянки, яка належить останній, та виявили порушення, за які вона не була притягнута до відповідальності головою Сторчівської сільської ради Новомиколаївського району Запорізької області ОСОБА_7 та депутатами цієї ради,

будь-яким чином не свідчать про істотне порушення вимог кримінального процесуального закону слідчим суддею, які перешкодили чи могли перешкодити ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

З урахуванням викладеного колегія суддів вважає, що рішення слідчого судді, який дійшов висновку про те, що заява ОСОБА_6 не містить достатніх даних про наявність ознак кримінально-караного діяння, що свідчить про те, що посадовими особами Новомиколаївського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області не було допущено протиправної бездіяльності при розгляді даної заяви, є законним та обґрунтованим, ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, що підтверджені достатніми даними, дослідженими судом, у зв`язку з чим, апеляційна скарга останньої задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів

ухвалила:

Поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області від 21 грудня 2020 року (з урахуванням ухвали цього суду від 30 грудня 2020 року про виправлення описки).

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області від 21 грудня 2020 року (з урахуванням ухвали цього суду від 30 грудня 2020 року про виправлення описки), якою ОСОБА_6 повністю відмовлено у задоволенні скарги на бездіяльність працівників Новомиколаївського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Судді: