ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/4403/20
Провадження № 1-кс/210/1899/20

"21" вересня 2020 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 , захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Металургійного ВП Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного 25 липня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України
про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Кривого Рогу, Дніпропетровської області, українець, не судимий, не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Слідчому судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 21 вересня 2020 року надійшло вищевказане клопотання, в якому слідчий, за погодженням із прокурором, просить продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного 27 липня 2020 року відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання, з мотивів викладених у ньому, просив його задовольнити, враховуючи що кримінальне правопорушення, яке інкримінуються підозрюваному належать до категорії особливо тяжких, а також те, що строк досудового розслідування продовжено прокурором, до спливу строку дії обраного запобіжного заходу (23 вересня) неможливо завершити досудове розслідування та направити обвинувальний акт до суду.
Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, просив суд змінити запобіжний захід на більш м"який, зокрема цілодобовий арешт, оскільки його підзахисний постійно проживав з цивільною дружиною за адресою АДРЕСА_1 та здатен виконувати покладені на нього обов"язки, не має наміру ухилятись від суду та слідства. Крім того, ОСОБА_4 не отримує належну медичну допомогу. Також зазначив, що його підзахисний здійснив необережне вбивство, у зв"язку з перевищенням меж необхідної оборони та перебував в стані сильного душевного хвилювання.
Підозрюваний підтримав доводи захисника. Зазначив, що має високий тиск, і за ліками йому необхідно підійматись сходами на інший поверх.
Виклад обставин та правова кваліфікація
Досудовим слідством встановлено, що 25 липня 2020 приблизно о 17.30 годині, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходився поблизу будинку №19 по вулиці Героїв АТО в Металургійному районі м. Кривого Рогу, де в цей час проходив раніше йому знайомий ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В цей час, між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 відбулася сварка, приводом до якої стали особисті неприязні стосунки між зазначеними особами, що склалися впродовж тривалого часу, в ході якої ОСОБА_4 і ОСОБА_7 стали ображати один одного нецензурною лайкою.

Одразу після сварки, ОСОБА_7 пройшов у приміщення належного йому гаража, розташованого неподалік будинку АДРЕСА_1 , а ОСОБА_4 пройшов за ним з метою продовження з`ясування стосунків. Перебуваючи в приміщенні зазначеного гаражу, ОСОБА_7 замахнувся на ОСОБА_4 дерев`яним ціпком, намагаючись вдарити останнього та спричинити таким чином йому фізичного болю.

Зазначені дії ОСОБА_7 обурили ОСОБА_4 викликавши у нього гостру неприязнь до ОСОБА_7 та умисел на заподіяння останньому смерті за вказаних мотивів.

Діючи з цією метою ОСОБА_4 під час сварки з ОСОБА_7 взяв в руки невстановлений слідством ніж, який знайшов в приміщенні того ж гаражу, та таким чином підшукав собі знаряддя вбивства.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 знаходячись в приміщенні гаражу, розташованого поблизу буднику АДРЕСА_1 , діючи з прямим умислом спрямованим на заподіяння ОСОБА_7 смерті з мотивів гострої неприязні до нього, приблизно о 17:40 годині 25.08.2020 умисно завдав потерпілому ОСОБА_7 який стояв навпроти нього, клинком підшуканого ножа не менше одинадцяти ударів в ділянки живота та грудної клітини місця розташування життєво-важливих органів людини, спричинивши таким чином потерпілому чисельних колото-різаних поранень живота та грудної клітини, від яких ОСОБА_7 помер на місці вчинення кримінального правопорушення.

Описані вище дії ОСОБА_8 кваліфіковані органом досудового розслідування як кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України, за ознаками "умисного вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині "
ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) 27 липня 2020року повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0001019.
Діяння ОСОБА_4 кваліфіковано за ч. 1 ст. 115 КК України, що відповідно до ст.12 КК України є особливо тяжким злочином, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.
Ухвалою слідчої судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу ОСОБА_1 від 27.07.2020 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 13 години 00 хвилин 26.07.2020 року до 23.09.2020 року включно.

Обґрунтування клопотання.
По даному кримінальному провадженню виконано ряд слідчих (розшукових) дій, спрямованих на отримання та перевірку отриманих доказів у ньому. Під час досудового розслідування зібрано наступні докази, які в свої сукупності обґрунтовують підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.1 КК України, а саме: протоколи оглядів місця події від 25.07.2020 та 26.07.2020, допитано свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , пред`явлення особи для впізнання від 26.07.2020 за участі свідка ОСОБА_11 , протоколи обшуків від 26.07.2020, речові докази, висновки судово-імунологічних експертиз, висновки судово-цитологічних експертиз, та інші.

По даному кримінальному провадженню виконано ряд слідчих дій, спрямованих на отримання та перевірку отриманих доказів у ньому.

З метою перевірки і уточнення відомостей, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, його правильної правової кваліфікації необхідним є долучення висновку судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_7 , призначення та проведення судово-психіатричної експертизи підозрюваному ОСОБА_4 , призначення та проведення медико-криміналістичної експертизи, а також проведення інших слідчих дій в яких може виникнути необхідність.

З метою всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального правопорушення, надання їм належної правової оцінки, що має суттєве значення як під час досудового розслідування так і під час подальшого судового розгляду, під час досудового розслідування існує необхідність провести та завершити наступні слідчі (розшукові) дії, а також виконати інші процесуальні дії, а саме:

- долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи з метою встановлення причини смерті ОСОБА_7 ;

- призначити проведення амбулаторної судово-психіатричної експертизи підозрюваному ОСОБА_4 ;

- призначити проведення медико-криміналістичної експертизи;

- виконати інші слідчі дії, у яких виникне необхідність;

- на підставі зібраних доказів встановити остаточну кваліфікацію дій підозрюваного та у разі необхідності, вручити підозрюваному повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри.

- виконати вимоги із потерпілою стороною та підозрюваним ст. ст. 283, 290 КПК України.

Постановою керівника Криворізької місцевої прокуратури №1 від « 21 » вересня 2020 строк досудового розслідування продовжено до 3-х місяців, а саме до 26 жовтня 2020 року.

Підставою продовження дії запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність встановлених ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені пунктами 1та 5 частини 1 статті 177 КПК України.
Мотивація суду
У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.
Відповідно до частини 3 статті 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Згідно з частиною 3 статті 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (частина 4 статті 199 КПК). Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що:
(1) обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою,
(2) обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою (частини 3, 5 статті 199 КПК).
Розглядаючи клопотання сторони обвинувачення щодо продовження застосованого до підозрюваного запобіжного заходу, слідчий суддя перевіряє чи продовжують існувати ризики, які були заявлені стороною обвинувачення, їх обґрунтованість та чи є інші більш м`які запобіжні заходи, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
При цьому слідчий суддя враховує наступне.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Відповідно до вимог пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п"ять років.
Санкція частини 1 статті 115 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.
Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу чи його продовження, слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.
Щодо обґрунтованості підозри на момент вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя зазначає:
Відповідно до практики ЄСПЛ, «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 р., § 57).
Згідно пункту 32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, та відповідно до пункту 219 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» («NechiporukandYonkalo v. Ukraine») від 21 квітня 2011 року, заява №42310/04 суд повторює, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
У пункті 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» №35615/06 від 13.11.07 року Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».
Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, викладеною в пункті 84 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 року в справі «Харченко проти України», пункт 4 статті 5 Конвенції передбачає право заарештованих або затриманих осіб на судовий контроль щодо матеріально-правових і процесуальних підстав позбавлення їх волі, що, з погляду Конвенції, є найважливішими умовами забезпечення «законності». Це означає, що суд відповідної юрисдикції має перевірити не тільки питання дотримання процесуальних вимог національного законодавства, але й обґрунтованість підозри, яка послужила підставою для затримання, і законність мети, з якою застосовувались затримання та подальше тримання під вартою (див. справу «Буткевічус проти Литви» (Butkeviciusv. Lithuania) № 48297/99, п. 43, ЄКПЛ 2002-ІІ).
Слідчим суддею встановлено, що після обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 органом досудового розслідування проведено ряд слідчих дій, які не спростовують причетність підозрюваного до інкримінованого злочину, а навпаки свідчать про те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вбивстві ОСОБА_14 ..
Наявність обґрунтованої підозри вбачається і з наданих матеріалів досудового розслідування, зокрема: оглядами місця події від 25.07.2020, оглядами місця події від 26.07.2020, показаннями свідків: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , пред`явлення особи для впізнання від 26.07.2020, показання підозрюваного ОСОБА_4 від 26.07.2020, протоколами обшуків від 26.07.2020, речовими доказами.
Посилання захисника ОСОБА_15 , що ОСОБА_4 вчинив вбивство ОСОБА_7 у стані сильного душевного хвилювання слідчим суддею при продовженні строку дії запобіжного заходу не враховуються, оскільки об"єктивних даних про такий стан підозрюваного наразі немає в матеріалах досудового розслідування, і сторона обвинувачення заявляє про намір проведення експертизи для перевірки такої версії, про що вбачається з долученого клопотання про продовження строку досудового розслідування та клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу.
На даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, а так само і правильність правової кваліфікації. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для продовження дії застосованого щодо неї запобіжного заходу.

Щодо заявлених ризиків кримінального провадження слідчий суддя виходить з наступного
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
Сторона обвинувачення у клопотанні посилалась на наявність існування двох ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме: ризик переховування обвинувачених від суду і ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя погоджується з доводами, наведеними у клопотанні про продовження існування ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.
Ризик втечі оцінюється у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.
Вказаний ризик суд оцінює з огляду на обставини кримінального провадження та обставини, що стосуються безпосередньо підозрюваного ОСОБА_4 .
Ризик переховування обумовлюється можливістю притягнення підозрюваного до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для нього наслідками і суворістю передбаченого покарання, оскільки злочин, у якому підозрюється ОСОБА_4 , вчинений проти життя та здоров`я особи та згідно з частиною 4 статті 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких, передбачає покарання у виді позбавлення волі до 15 (п`ятнадцяти) років. Це збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. В свою чергу втеча підозрюваного ОСОБА_4 зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляді згідно розумних строків КПК. В ході досудового розслідування також не встановлено наявності у підозрюваного ОСОБА_4 міцних соціальних зв`язків, а наданий стороною акт, засвідчений головою квартального комітету про те що, підозрюваний з 2014 року проживає з ОСОБА_16 як чоловік і дружина, не є належним доказом наявності таких зв`язків з точки зору цивільного та сімейного права, оскільки факт проживання чоловіка і дружини однією сім`єю має бути встановлений судовим рішенням.

Таким чином, фактичні дані кримінального провадження та особисті обставини щодо підозрюваного в сукупності дають підстави суду дійти висновку про наявність ризику переховування від суду. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Також враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив злочин відносно особи похилого віку (на момент позбавлення волі потерпілому було 81 рік), що вірогідно свідчить про його жорстокість, та схильність останнього до вчинення інших кримінальних правопорушень та підтверджує ризик, передбачений пунктом 5 частини 1 статті 177 КПК України.
При врахуванні вказаного вище ризику, слідчий суддя також зазначає, що із протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_4 вбачається, що з`ясування стосунків між підозрюваним та померлим ОСОБА_17 слугувало наявність у ОСОБА_17 судимості за насильницький злочин, що викликало словесну сварку між підозрюваним та померлим, під час якої підозрюваний наніс прямий удар ножем в область живота, та після падіння ОСОБА_17 продовжував наносити удари. Така поведінка підозрюваного свідчить про прояв агресії відносно раніше судимої особи, та не виключає можливого вчинення аналогічних дій відносно інших сторонніх осіб.
За таких обставин, слідчий суддя вважає, що ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий у клопотанні, та які погодив прокурор, а саме у пунктах 1 та 5 частини 1 цієї статті, продовжують існувати. Отже, на даному етапі кримінального провадження продовження строку дії запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.
Щодо обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою:
Слідчому судді достатньо відомостей про обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Слідчий суддя приймає до увагу специфіку кримінального правопорушення, методика розслідування якого вимагає послідовності і проведення значної кількості процесуальних дій та рядку експертиз, у тому числі амбулаторної судово-психіатричної. Доводи органу досудового розслідування та прокурора щодо існування низки обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали мають під собою об`єктивні підстави. Зокрема, в органу досудового розслідування є потреба долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи з метою встановлення причини смерті ОСОБА_7 ; призначити проведення амбулаторної судово-психіатричної експертизи підозрюваному ОСОБА_4 ; призначити проведення медико-криміналістичної експертизи; виконати інші слідчі дії, у яких виникне необхідність; на підставі зібраних доказів встановити остаточну кваліфікацію дій підозрюваного та у разі необхідності, вручити підозрюваному повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри; виконати вимоги із потерпілою стороною та підозрюваним ст. ст. 283, 290 КПК України, тощо.

Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час продовження відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою враховує, що вони свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване діяння КК України відноситься до особливого тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 (семи) до 15 (п`ятнадцяти) років позбавлення волі; підтверджені належним чином дані, що стан його здоров`я несумісний з триманням під вартою відсутні; даних про те, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки на території України, які б могли в повній мірі нівелювати встановлені ризики, не надані.
Щодо альтернативного запобіжного заходу та зміни запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт
Оцінюючи можливість застосування щодо підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів (такими є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава, домашній арешт), які зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, слідчий суддя бере до уваги наведені вище характеристики кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , та вагомість встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
Слідчий суддя погоджується з доводами прокурора про те, що на даному етапі кримінального провадження саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 і зможе запобігти цим ризикам.
Підозрюваний та його захисник не навели переконливих доводів стосовно того, що запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту забезпечить належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 і сприятиме запобіганню ризикам переховування від суду та вчинення інших правопорушень.
Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного ОСОБА_4 у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.
Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного ОСОБА_4 на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.
Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.
Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого. Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 183 КК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні злочину, вчиненого із застосуванням насильства, у відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України не вбачається підстав визначати розмір застави як альтернативний захід.
Наявність обґрунтованої підозри у сукупності з ризиком кримінального провадження та потребами досудового розслідування дає слідчому судді можливість продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Відповідно до частини 3 статті 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Постановою керівника Криворізької місцевої прокуратури №1 від « 21 » вересня 2020 строк досудового розслідування продовжено до 3-х місяців, а саме до 26 жовтня 2020 року.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання та продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 в межах строку досудового розслідування, тобто до 26 жовтня 2020 року.
Що стосується скарг ОСОБА_4 на поганий стан здоров"я, та перенесений інфаркт, слідчий суддя зазначає, що документально підтверджених даних на момент розгляду клопотання не представлено. Із наданих стороною захисту медичних довідок вбачається, що ОСОБА_4 надається медична допомога в умовах ізоляції.
Разом із тим, враховуючи положення статті 206 КПК України, а також ту обставину що установою виконання покарань не забезпечено обстеження ОСОБА_4 лікарем кардіологом та невропатологом, хоча й заплановано, що вбачається із довідки, наданої захисником, слідчий суддя вважає за доцільне, з метою недопущення порушення прав на медичну допомогу, враховуючи положення Наказу Мінюстиції України від 18.03.2013р. №460/5 "Про затвердження Правил внутрішнього розпорядку слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України" та Порядок взаємодії закладів охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України із закладами охорони здоров`я з питань надання медичної допомоги особам, узятим під варту, затверджений наказом Мінюстиції України та Мінохорони здоров`я України від 10.02.2012 року № 239/5/104, забезпечити проведення медичне обстеження ОСОБА_4 під час дії запобіжного заходу в ДУ "Криворізька установа відбування покарань № 3".
Що стосується доводів сторони захисту щодо порушення строків звернення до суду з даним клопотанням, то слідчий суддя виходить з наступного.
Частиною 1 статті 199 КПК України визначено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Згідно з вимогами статті 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Слідчим суддею встановлено, що слідчий за погодженням із прокурором звернувся до Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу із клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою 21 вересня 2020 року. Як вбачається з матеріалів, прокурор дійсно не забезпечив подання зазначеного клопотання у встановлений законом строк.
Проте, виходячи з положень частин 3, 5 статті 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор не доведе, що (1) обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, (2) обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою.
Таким чином, такої підстави для відмови в задоволенні клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу як пропущення строку звернення з відповідним клопотанням КПК України не передбачено.
Крім того, встановлено, що строк дії попередньої ухвали, якою обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, визначено до 23.09.2020 року. За таких обставин, з урахуванням вимог ст. 199 КПК України, слідчий суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу до закінчення строку дії попередньої ухвали.
З огляду на зазначені положення закону, враховуючи звернення з даним клопотанням 21.09.2020 року, слідчий суддя зобов`язаний розглянути по суті клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання пі вартою ОСОБА_4 до закінчення строку дії попередньої ухвали, тобто, - до 23.09.2020 року, а тому, доводи захисника про наявність підстав для відмови в задоволенні клопотання внаслідок порушення строку звернення до суду з даним клопотанням судом до уваги не приймаються.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Металургійного ВП Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного 25 липня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 задовольнити.
Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляд тримання під вартою в Державній установі "Криворізька установа виконання покарань №3", обраного 27 липня 2020 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , до 26 жовтня 2020 року включно.
Початок строку дії запобіжного заходу відраховувати з моменту затримання в порядку статті 208 КПК України - з 26 липня 2020 року з 13год.00хв.
На підставі пункту 1 частини 4 статті 183 КПК України розмір застави не визначити, оскільки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення із застосуванням насильства.
Зобов`язати начальника ДУ "Криворізька установа виконання покарань №3" забезпечити проведення медичного обстеження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 лікарем кардіологом та лікарем невропатологом.
З урахуванням результатів обстеження та встановленого діагнозу призначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 лікування в обсязі, передбаченому стандартами та нормативами медичної допомоги у сфері охорони здоров`я.
Ухвала підлягає негайному виконанню
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали складено 21 вересня 2020 року та проголошено 21 вересня 2020 року о 17год.15хв. в залі судового засідання № 309 Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (адреса: м. Кривий Ріг, пр-т Миру, 24)

Слідчий суддя: ОСОБА_1