Провадження № 1-кс/643/3356/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2020 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши матеріали погодженого прокурором клопотання слідчого Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000098 від 23.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, тобто прийняття пропозиції, обіцянки або одержання службовою особою неправомірної вигоди, а так само прохання надати таку вигоду для себе чи третьої особи за вчинення чи невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто пропонує, обіцяє чи надає неправомірну вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, поєднане з вимаганням такої вигоди

ВСТАНОВИВ :

З представлених суду матеріалів вбачається, що місцевою прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000098 від 23.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, тобто прийняття пропозиції, обіцянки або одержання службовою особою неправомірної вигоди, а так само прохання надати таку вигоду для себе чи третьої особи за вчинення чи невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто пропонує, обіцяє чи надає неправомірну вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, поєднане з вимаганням такої вигоди.

Досудовим розслідуванням встановлено, що місцевою прокуратурою під час розгляду повідомлення УСБ України в області №70/14-7380 та вивчення інших джерел інформації внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000098 від 23 червня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України щодо здійснення службовою особою медичної установи систематичного вимагання грошових коштів з ОСОБА_3 за не проходження військової служби її сином ОСОБА_4 .

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення процесуальним керівником внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000098 від 23 червня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що посадова особа КНП «Сахновщинська центральна районна лікарня» Сахновщинської районної ради Харківської області, що розташована за адресою: Харківська область, Сахновщинський район, смт Сахновщина, вул. Полтавська, 75, зловживаючи своїм становищем, неправомірно вимагає з ОСОБА_3 грошові кошти за не проходження військової служби її сином ОСОБА_4 .

Допитана у якості свідка ОСОБА_3 повідомила, що у неї є син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

З 2015 року у ОСОБА_4 діагностовано позвоночну грижу, протрузії дисків, а також те, що в 2016 році у ОСОБА_4 була травма правого коліна, а саме мініску.

На початку червня 2020 року заявниці на роботу зателефонував секретар Новочернещинської сільської ради Сахновщинського району ОСОБА_5 , яка повідомила про те, що синові ОСОБА_3 необхідно з`явитись до військкомату Сахновщинського району для проходження медичного огляду.

10.06.2020 ОСОБА_3 разом з сином ОСОБА_4 приїхали до військового комісаріату де їм вручили направлення на проходження медичного огляду. Того ж дня вони прийшли до травматолога КНП «Сахновщинська центральна районна лікарні» Сахновщинської районної ради, який раніше був лікарем її сина, коли у того була травма колінного суглобу. Травматолог повідомив, що сину необхідно проходити обстеження в КНП Харківської обласної ради «Обласна клінічна травматологічна лікарня», за для чого необхідно отримати направлення у військкоматі. Далі, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулись до районного військкомату, де медична сестра зазначеного закладу - ОСОБА_6 повідомила, що рішення про придатність до військової служби приймає головний лікар директор КНП «Сахновщинська центральна районна лікарні» Сахновщинської районної ради ОСОБА_7 , та про необхідність звернутись до ОСОБА_7 за консультацією.

11.06.2020 о 14.00 год. ОСОБА_3 прийшла до особистого кабінету ОСОБА_8 та повідомила, що у її сина є проблеми зі станом здоров`я та як їм бути із цим. На що, ОСОБА_8 повідомила, що у Харківській обласні лікарні їм не допоможуть, але вона особисто може вирішити вказане питання. ОСОБА_7 повідомила, що за це їй необхідно передати грошові кошти у сумі 15000 гривень, частину з яких вона передасть відповідним медичним спеціалістам у м. Харкові задля отримання висновку лікарів про непридатність ОСОБА_4 до військової служби.

Після того як ОСОБА_7 отримає цей висновок, вона попросила надати їй грошові кошти у сумі 700 доларів США за те, що вона як голова медичної військової комісії району прийме рішення при непридатність до військової служби ОСОБА_4 .

ОСОБА_3 вирішила з сином особисто пройти дослідження в КНП Харківської обласної ради «Обласна клінічна травматологічна лікарня», що ними було зроблено та отримано відповідний акт дослідження стану здоров`я. Лікар, який проводив обстеження повідомив, що з виявленими у сина діагнозами він непридатний до військової служби.

Із цим актом ОСОБА_3 та ОСОБА_4 приїхали до ОСОБА_6 , яка запитала у ОСОБА_3 чи допомагала ОСОБА_7 у проходженні медогляду ОСОБА_4 , на що остання відповіла, що зробила все самостійно.

ОСОБА_6 повідомила що вказані медичні документи не мають значення та все одно доведеться вирішувати усі питання з ОСОБА_7 , і в разі не надання грошових коштів останній, ОСОБА_4 буде направлений на військову службу.

З метою перевірки доводів заявника під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні проведено негласні слідчі (розшукові) дії, за результатом яких складено відповідний протокол.

Відповідно до протоколу, отримано інформацію щодо вимагання службовою особою Комунального неприбуткового підприємства «Сахновщинська центральна районна лікарня» Сахновщинської районної ради Харківської області ОСОБА_7 грошових коштів з ОСОБА_3 у сумі 15.000 тисяч гривень та 700 доларів США за не проходження військової служби її сином ОСОБА_4 .

На теперішній час вся медична документація стосовно проходження дослідження ОСОБА_4 перебуває в Комунальному неприбутковому підприємстві «Сахновщинська центральна районна лікарня» Сахновщинської районної ради Харківської області, що розташована за адресою: Харківська область, Сахновщинський район, смт. Сахновшина, вул. Полтавська, 75 у зв`язку з чим відсутня у заявника та в матеріалах провадження.

Відповідно до оперативної інформації УСБ України в області, встановлено, що в комунальному неприбутковому підприємстві Сахновщинська центральна районна лікарня Сахновщинської районної ради Харківської області за адресою: Харківська область, Сахновщинський район, смт. Сахновщина, вул. Полтавська, 75 працює директор КНП Сахновщинська центральна районна лікарня Сахновщинської районної ради Харківської області ОСОБА_7 .

Також, встановлено, що ОСОБА_7 виконує функції голови призовної медичної комісії, яка проводиться у приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_2 .

14.07.2020 на підставі ухвали слідчого судді Московського районного суду м. Харкова №643/10942/20 від 14.07.2020 слідчим СВ Московського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_9 був проведений обшук у ІНФОРМАЦІЯ_3 , код ЄРДПОУ НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_2 .

В ході проведення обшуку у службовому кабінеті №2 на столі напроти входу до кімнати було виявлено та вилучено наступні речі: Особову справу призовника ОСОБА_4 , 1997 р.н.; Медичну карту амбулаторного хворого ОСОБА_4 , 1997 р.н.; Папку з білого полімерного матеріалу, в якій міститься: комп`ютерна томографія від 15.08.2017 на 1 арк., знімок томографії на 1 арк., магнітно-резонансна томографія ОСОБА_4 від 22.08.2019, підписана лікарем ОСОБА_10 на 1 арк. (копія); оптичний носій інформації СD диск з написом « ОСОБА_11 » у білому конверті. Копію Положення про ІНФОРМАЦІЯ_4 прошитий та пронумерований на 10 арк; Розпорядження Сахновщинської державної районної адміністрації Харківської області від 12.02.2020 №16 Про проведення призову громадян України на строкову військову службу весною 2020 року на 1 арк.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Приймаючи до уваги, що вилучені предмети будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, з метою їх збереження в якості речових доказів та позбавлення можливості його знищення або переховування, слідчий просив клопотання задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, разом із клопотання надав заяву, в якій просив проводити судове засідання без його участі, клопотання підтримав.

Від представника власника майна до початку судового зсідання надійшла заява про розгляд клопотання слідчого за його відсутності, проти задоволення клопотання ОСОБА_12 - військовий комісар ІНФОРМАЦІЯ_5 , не заперечував.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що в провадженні Московського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0000098 від 23.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, тобто прийняття пропозиції, обіцянки або одержання службовою особою неправомірної вигоди, а так само прохання надати таку вигоду для себе чи третьої особи за вчинення чи невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто пропонує, обіцяє чи надає неправомірну вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, поєднане з вимаганням такої вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,

постановив:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 14.07.2020 під час обшуку у ІНФОРМАЦІЯ_3 , код ЄРДПОУ НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , за участі представника юридичної особи військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_12 , к.т. НОМЕР_2 , а саме на:
1.Особову справу призовника ОСОБА_4 , 1997 р.н.
2.Медичну карту амбулаторного хворого ОСОБА_4 , 1997 р.н.
3.Папку з білого полімерного матеріалу, в якій міститься: комп`ютерна томографія від 15.08.2017 на 1 арк., знімок томографії на 1 арк., магнітно-резонансна томографія ОСОБА_4 від 22.08.2019, підписана лікарем ОСОБА_10 на 1 арк. (копія); оптичний носій інформації СD диск з написом « ОСОБА_11 » у білому конверті.
4. Копію Положення про ІНФОРМАЦІЯ_4 прошитий та пронумерований на 10 арк;
5.Розпорядження Сахновщинської державної районної адміністрації Харківської області від 12.02.2020 №16 Про проведення призову громадян України на строкову військову службу весною 2020 року на 1 арк.
Зберігання майна зазначеного в п.п.1.1-1.3 визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1