Єдиний унікальний № 510/1831/20
Провадження № 1-кс/510/258/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21.09.20 року

Слідчий суддя Ренійського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , слідчих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , підозрюваного ОСОБА_9 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Рені клопотання слідчого Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Плавні, Ренійського району, Одеської області, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, не працюючого, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

В С Т А Н О В И В :
Слідчий Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_10 звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_9 терміном на 60 діб.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що СВ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 00000267 від 18.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В клопотанні вказано, що ОСОБА_9 , не маючи спеціального законом дозволу зберігав за місцем свого мешкання, за адресою: АДРЕСА_1 в гаражі у кухонній шафі предмет схожий на гранату УЗРГМ та важіль, з невстановленого часу до моменту вилучення співробітниками поліції в ході обшуку, який проводився 18.09.2020 на підставі ухвали Ренійського районного суду Одеської області № 510/1738/20 від 11.09.2020.

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000267 від 18.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України слідчим СВ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області та розпочато досудове розслідування.

За наявності достатніх доказів 18.09.2020 ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, за ознаками незаконного зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу

Обґрунтованість підозри ОСОБА_9 у інкримінуємому йому діянні підтверджується зібраними на даний час в кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколом обшуку від 18.09.2020;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_9 від 18.09.2020;

- протоколом допиту свідків: ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ;

- довідкою про категорію небезпечності виявлених вибухових матеріалів від 18.09.2020 № 148.

- довідкою про категорію небезпечності виявлених вибухових матеріалів від 18.09.2020 № 149

- постановою про долучення речових доказів до кримінального провадження.

та іншими матеріалами кримінального провадження.

Підставою для внесення клопотання, стала тяжкість та обставини скоєного кримінального правопорушення ОСОБА_9 загроза покарання у вигляді позбавлення волі дає підстави вважати, що він може переховуватися від органів досудового слідства та суду, впливати на свідків, вчиняти інші правопорушення, тобто наявні ризики передбаченіст.177 КПК України.

Слідчий Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 підтримав клопотання.

Прокурор у судовому засіданні просив обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб на підставі наявних в матеріалах справи доказів, з урахуванням особи підозрюваного.

Адвокат ОСОБА_8 заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважав доцільним обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Також адвокат просив суд звернути увагу на ідентичні покази свідків.

Підозрюваний ОСОБА_9 підтримав думку свого захисника.

В ході розгляду клопотання були дослідженні матеріали, які додані до клопотання, а саме:

-витяг з ЄРДР № 0000267 від 18.09.2020 р.;

-постанова про виділення матеріалів досудового розслідування від 18.09.2020 р.;

-рапорт від 18.09.2020 р.;

-ухвала Ренійського районного суду Одеської області про надання обшуку від 11.09.2020 р.;

-протокол обшуку від 18.09.2020 р.;

-постанова про визнання предмета речовим доказом від 18.09.2020 р.;

-протокол затримання ОСОБА_9 , як особи, підозрюваної у вчинення кримінального правопорушення від 18.09.220 р.;

-повідомлення про підозру від 18.09.2020 р.;

-протокол допиту підозрюваного ОСОБА_9 від 18.09.2020 р.;

-протокол допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 від 18.09.2020 р.;

-довідка Плавнівської сільської ради Ренійського району Одеської області про склад родини від 18.09.2020 р.;

-характеристика ОСОБА_9 від 18.09.2020 р.;

-вимога ДІАП України про судимість № 21 21.09.2020 р.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
З наданих матеріалів досудового розслідування вбачається, що ОСОБА_9 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, і подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України.

Відповідно до приписів ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України, суд у даному випадку не визначає розмір застави.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Рішенням Конституційного Суду України від 08 липня 2003 року, визнано конституційною норму про те, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.

Враховуючи, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Правова позиція Європейського суду з даного питання викладена у справі «Москаленко проти України» остаточне рішення від 20 травня 2010 року п 34. Передбачає, Суд вважає, що обґрунтована підозра щодо вчинення заявником тяжкого злочину могла первісно виправдовувати його тримання під вартою. Необхідність забезпечити належний хід провадження (зокрема, для отримання показань свідків) також була достатньою підставою для первісного тримання заявника під вартою.

Обґрунтована підозра у вчинені кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1 (с) Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин, це впливає з рішення Європейського суду з прав людини (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997 р., § 57).

Також, слід зазначити, що Європейський суд з прав людини у своєму рішенні по справі Летельє проти Франції звернув увагу на те, що тримання особи під вартою може бути виправдано, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Тобто, застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Аналогічне ствердження є й у рішенні Європейського суду з прав людини по справі Джон Мюррей проти Сполученого Королівства, де йдеться мова про те, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або, навіть, для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

Аналогічна позиція викладена у рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України" де зазначено, що на етапі розгляду питання щодо взяття заявника під варту аргументами на користь такого рішення стали серйозність звинувачень, пред`явлених заявникові, та ризик його втечі.

В ході розгляду клопотання не підтвердились ризики, передбачені п.п. 1,3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків, які заявлені в клопотанні в якості обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки вони засновані на припущеннях слідчого.

Однак, враховуючи характеризуючи данні на ОСОБА_9 , а саме те, що він не працює, тобто не має джерела доходу, легко піддається впливу оточуючих та часто потрапляє в неприємні ситуації, слідчий суддя приходить до внутрішнього переконання, що надалі він може продовжити злочинну діяльність, таким чином враховуючи, характеризуючі матеріали відносно підозрюваного, інші матеріали провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваного ОСОБА_9 , необхідно застосувати такий вид запобіжного заходу, як тримання під вартою.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу є недоцільним, оскільки не відповідає суспільному інтересу.

Враховуючи норми п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, слідчий суддя визначає заставу у розмірі шістдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.176-178, 183-184, 186-187, 193-194, 196-197, 205, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого СВ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_13 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 днів, тобто до 16.11.2020 р., включно.

Встановити підозрюваному ОСОБА_9 заставу у розмірі шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 131 820 грн., яку може бути внесено як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою. Застава вноситься на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

При внесені застави, на підозрюваного ОСОБА_9 покласти наступні обов`язки:

1) Прибувати до місця здійснення кримінального провадження за першою вимогою слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження, якщо в цьому виникне необхідність, пов`язана із здійсненням кримінального провадження.

2) Не відлучатися за межі Ренійського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора, суду, у залежності від стадії кримінального провадження;

3) Повідомляти слідчого, прокурора, суд, в залежності від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

4) Утримуватися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні.

На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляція до Одеського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1