29 вересня 2020 року Справа № 638/5780/20
Провадження № 1-кп/638/1163/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 вересня 2020 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
законного представника потерпілої ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 ,
обвинуваченого - ОСОБА_6 ,
розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001076 від 14.03.2020 року відносно обвинуваченого:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Садове, Баришівського району, Київської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, неодруженого, не працюючого, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 раніше не судимого,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 153 КК України, -
в с т а н о в и в:
В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 3 ст. 153 КК України. Обвинувальний акт внесений в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001076 від 14.03.2020 р.
В судовому засіданні прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи його тим, що ОСОБА_6 вчинив тяжке кримінальне правопорушення, санкція статті за вчинення якого передбачає позбавлення волі строком від п`яти до семи років, офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходів та міцних соціальних зв`язків не має, існують ризики того, що обвинувачений може переховуватись від суду та впливати на потерпілу та свідків, отже при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу може переховуватись від суду та вчинити нове правопорушення, що свідчить про ризики, передбачені п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому є підстави для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Законний представник потерпілої підтримала клопотання прокурора.
Захисник обвинуваченого не заперечував проти клопотання прокурора, зважаючи на те, що обвинувачений не заперечував проти клопотання та беручи до уваги те, що було задоволено його клопотання та призначено амбулаторну судово психіатричну експертизу обвинуваченому.
Обвинувачений в судовому засіданні не заперечував проти клопотання прокурора.
Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжних захід щодо обвинуваченого.
Згідно з ч. 3 даної статті, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Суд вважає реальними, обґрунтованими та такими, що не переставали існувати заявлені прокурором ризики переховуватись від суду, впивати на потерпілу, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню та вчиняти нові правопорушення.
Зазначені ризики виключають можливість зміни міри запобіжного заходу щодо обвинуваченого на будь-який інший більш м`який запобіжний захід, оскільки не забезпечать їх уникнення.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Вислухавши клопотання прокурора, думку законного представника потерпілого, обвинуваченого та його захисника, суд вважає, що підстав для заміни або скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на теперішній час судом не вбачається, існують ризики того, що обвинувачений може переховуватись від суду та вчинити нові правопорушення.
Виходячи з цього, керуючись вимогами ст.ст. 201, 331 КПК України, суд
ухвалив:
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою терміном до 60 днів, тобто до 26 листопада 2020 року.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду, через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня її оголошення.
Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Суддя ОСОБА_1