печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 грудня 2020 року суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за заявою адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах компанії Юнік Інвестментс ЛП про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.06.2020 в межах кримінального провадження № 0001524,

В С Т А Н О В И В :
У провадження судді ОСОБА_1 надійшла заява адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах компанії Юнік Інвестментс ЛП про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.06.2020 в межах кримінального провадження № 0001524.

В обґрунтування відводу, адвокат ОСОБА_3 вказує на наявність інших обставин, які викликають сумнів у її неупередженості, оскільки слідчий суддя ОСОБА_4 під час розгляду вказаного клопотання відмовила в задоволенні клопотань адвоката ОСОБА_3 . У зв`язку з чим в останньої виник сумнів у її неупередженості.

Учасники розгляду до судового засідання не з`явилися, про розгляд провадження повідомлені належним чином.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті заяви у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Вивчивши матеріали провадження, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

ОСОБА_5 вказує на наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 , оскільки остання розглядала його справу про поновлення ОСОБА_5 на посаді ректора Українського державного університету фінансів та міжнародної торгівлі.

Проте вказане посилання на думку слідчого судді являється безпідставним та таким, що не ґрунтується на фактичних обставинах справи.

Наряду з вказаним, під час судового розгляду даної заяви за наданими матеріалами, також не встановлено наявність певної особистої заінтересованості слідчого судді, певних її прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін при розгляді скарги.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Таким чином, суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_4 , що унеможливлювало б постановлення нею об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, суддя,

У Х В А Л И В :
Заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах компанії Юнік Інвестментс ЛП про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.06.2020 в межах кримінального провадження № 0001524 залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню.

Суддя ОСОБА_1