Справа № 991/8980/20
Провадження1-кс/991/9209/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2020 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду заяву захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про відвід експертам у кримінальному провадженні № 0000182 від 02.03.2018,

установив:

До Вищого антикорупційного суду надійшла заява захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 , у якій він просить слідчого суддю відвести експертів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000182 від 02.03.2018.

Свою заяву захисник ОСОБА_3 обґрунтовує тим, що 02.03.2018 детективами Національного бюро розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 000182 від 02.03.2018, за фактом можливого зловживання службовим становищем чиновниками Державної служби геології та надр України при наданні ТОВ «Аркона Газ-Енергія» спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону за заниженою вартістю, тобто за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

10.01.2020 за результатами проведення експертами Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса (далі ХНДІСЕ) комплексної судової економічної експертизи складено висновок № 23451.
Адвокат ОСОБА_3 вважає, що експерти ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які проводили цю експертизу, всупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України здійснили вказане дослідження за наявності обставин, як свідчать про упередженість вказаних експертів, також зі сторони експертів наявні порушення вимог ст. 79 КПК України, посилаючись на те, що:
дії експертів щодо складання та проведення досліджень в межах складеного висновку експертів № 23451 від 10.01.2020 не відповідають вимогам п. 4.2, 4.3, 4.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз і експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (далі Інструкція № 53/5 від 08.10.1998)та свідчать про штучність проведення експертного дослідження, адже було проведено економічну експертизу, під час проведення якої досліджувались геологічні питання;

ОСОБА_5 не значиться у Реєстрі судових експертів, а дослідження вартості запасів не відноситься до завдань економічної експертизи, не входить до сфери компетенції судового експерта-економіста, тому ОСОБА_6 не мала проводити таке експертне дослідження;

здійснено розподіл експертного дослідження між експертами за окремими питаннями, що не передбачено законом;

комплексна експертиза проведена за видами дослідження, що передбачені як основні види експертиз, так і ті, що не зазначені в переліку основних видів експертизи, що є порушенням вимог Інструкції № 53/5 від 08.10.1998;

при складенні висновку експерт ОСОБА_5 використовувала геолого-економічну оцінку запасів вуглеводнів Червонолуцького родовища, затверджену протоколом ДКЗ № 2148 від 21.12.2010, у межах якої виконувала експертизу на звіт, поданий ПАТ «Укрнафта», тобто, під час виконання покладених на експерта ОСОБА_5 повноважень у 2010 році нею було проведено перевірку та аналіз (експертизу) поданих матеріалів геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин в частині економічних показників, які вона у подальшому використала у складанні висновку від 10.01.2020 № 23451.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 , заяву про відвід експертам ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 000182 від 02.03.2018 підтримав, просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 просив задовольнити заяву про відвід експертам, подану його захисником, додатково подав письмові пояснення.
Експерт ОСОБА_6 у судове засідання не прибула, просила розглянути заяву за її відсутності, надала суду письмові пояснення, у яких зазначила, що експерта ОСОБА_5 було залучено до проведення комплексної судової економічної експертизи постановою детектива Національного бюро ОСОБА_7 від 16.10.2019 у зв`язку з тим, що питання визначення вартості запасів та ресурсів Свистунівсько-Червонолуцького газоконденсатного родовища та вартості збору за надання спеціального дозволу на користування надрами вимагали наявності спеціальних знань, спеціалісти із зазначених питань у ХНДІСЕ відсутні. Залученим для проведення експертизи у якості експерта кандидатом геологічних наук ОСОБА_5 виключно вирішувалися питання щодо визначення вартості запасів та ресурсів Свистунівсько-Червонолуцького газоконденсатного родовища та вартості збору за надання спеціального дозволу на користування надрами, а саме: питання № 1 та № 2, які вимагали економічних розрахунків при умові наявності спеціальних знань у галузі видобування нафти та газу. Як спільне інтеграційне питання нею та ОСОБА_5 вирішувалося лише питання № 3, таким чином при проведенні комплексної судової економічної експертизи № 23451 від 10.01.2020 відсутні порушення КПК України та Інструкції № 53/5 від 08.10.1998.
Експерт ОСОБА_5 у судове засідання не прибула, надала заяву про розгляд заяви без її участі, зазначила, що із заявою про відвід не погоджується.

Детектив Національного бюро ОСОБА_7 у судове засідання не прибув, надав суду письмові заперечення на заяву про відвід, у яких зазначив, що експертами ХНДІСЕ ім. М.С.Бокаріуса ОСОБА_6 та Івано-Франківського Національного технічного університету нафти та газу ОСОБА_5 на підставі відповідної постанови детектива проведено комплексну судово-економічну експертизу, за результатами якої складено висновок № 23451 від 10.01.2020. Враховуючи, що вказана експертиза вже проведена, участь вказаних експертів у кримінальному провадженні завершена, а також те, що всі порушення, про які зазначає адвокат ОСОБА_3 у своїй заяві, можуть свідчити про недопустимість, на думку адвоката, використання як доказу отриманого висновку експертів, виходячи з положень ст. 83, 89 КПК України, подана заява не може бути задоволена. Висновки ОСОБА_5 , зроблені нею за результатом ознайомлення з матеріалами геолого-економічної оцінки запасі вуглеводів Червонолуцького родовища Полтавської області є науково-дослідною роботою і за своїм змістом не є ревізією, перевіркою чи чимось іншим, що унеможливлює її участь як експерта у цьому кримінальному провадженні. При складанні висновку експертами не використовувалися матеріали геолого-економічної оцінки запасів вуглеводів Червонолуцького родовища Полтавської області, як і не використовувалися зазначені матеріали під час повідомлення про підозру особам, у тому числі ОСОБА_4 , у цьому кримінальному провадженні. Просив розглянути заяву без його участі та відмовити у задоволенні заяви про відвід експертів.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши письмові заперечення та матеріали справи, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 79 КПК України спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, експерт, секретар судового засідання не мають права брати участі в кримінальному провадженні та відводяться за підставами, передбаченими частиною першою статті 77 цього Кодексу, з тим обмеженням, що їх попередня участь у цьому кримінальному провадженні як спеціаліста, представника персоналу органу пробації, перекладача, експерта і секретаря судового засідання не може бути підставою для відводу.
Згідно із ч. 2 цієї статті спеціаліст, експерт, крім того, не має права брати участі в кримінальному провадженні, якщо він проводив ревізію, перевірку тощо, матеріали яких використовуються у цьому провадженні.
Так, п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України встановлено, що слідчий (детектив) не має права брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

Відповідно до ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст. 75-79 цього Кодексу слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.

Досліджуючи викладені у заяві обставини встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000182 від 02.03.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України.

В межах цього кримінального провадження 31.07.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364; ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 та ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, які за версією сторони обвинувачення вчинені у травні 2017 року.

У судовому засіданні встановлено, що постановою детектива Національного бюро ОСОБА_7 від 16.10.2019 призначена комплексна судово-економічна експертиза, проведення якої доручено експертам ХНДІСЕ. У зв`язку з відсутністю у ХНДІСЕ експертів, які мають спеціальні знання у галузі видобування нафти і газу, цією ж постановою для проведення експертизи у якості експерта залучено доцента кафедри геології та розвідки нафтових та газових родовищ Івано-Франківського національного технічного університету нафти і газу, кандидата геологічних наук ОСОБА_5 . За результатом виконання вказаної постанови детектива експертами ОСОБА_6 та ОСОБА_5 складено висновок № 23451 від 10.20.2020, копія якого міститься у матеріалах справи.

Щодо обставин для відводу експертів, наведених адвокатом ОСОБА_3 , які на його думку підтверджують наявність підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України, слідчий суддя зазначає таке.
Згідно ч. 1, 2, 4 ст. 69 КПК України експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України "Про судову експертизу" на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань. Не можуть бути експертами особи, які перебувають у службовій або іншій залежності від сторін кримінального провадження або потерпілого. Експерт не має права за власною ініціативою збирати матеріали для проведення експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 7, ч. 5 ст. 10 Закону України "Про судову експертизу" судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом. До фахівця у відповідній галузі знань, який проводить судову експертизу, застосовуються положення цього Закону щодо гарантій, прав, обов`язків, відповідальності судового експерта, крім відповідальності за відмову від проведення експертизи та положень розділу III цього Закону.

Згідно із п. 1.2.3 Інструкції № 53/5 від 08.10.1998, до основних видів (підвидів) експертизи віднесена економічна: бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій.

Відповідно до п. 1.2.13 цієї Інструкції визначено, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

У пунктах п. 4.1, 4.2., 4.3. та 4.5. Інструкції № 53/5 від 08.10.1998 регламентовано порядок та визначено осіб, на яких покладено обов`язок організації проведення експертиз у експертній установі, у тому числі: розгляд матеріалів; призначення експерта та встановлення строку виконання експертизи; питання щодо зміни процесуального визначення експертизи відповідно до законодавства; визначення питань, які підлягають вирішенню у відповідному підрозділі та послідовність їх виконання; організація виконання комплексної експертизи, тощо.

За загальним правилом, вирішення усіх зазначених питань покладається на керівника експертної установи.

Отже враховуючи, що проведення експертизи передано до експертної установи, організація проведення відповідної експертизи покладається на керівника експертної установи, а не на експертів, які здійснюють її виконання безпосередньо, а отже слідчий суддя доходить висновку про безпідставність посилань заявника на допущення експертами ОСОБА_6 та ОСОБА_5 порушень п. 4.2, 4.3, 4.5 Інструкції № 53/5 від 08.10.1998 при складанні висновку експертів № 23451, як на підставу їх відводу.

Разом з цим, детектив ОСОБА_7 , тобто особа, яка призначила експертизу, відповідно до п. 1.2.13, п. 4.1 Інструкції № 53/5 від 08.10.1998 залучив до проведення експертизи у якості експерта фахівця кафедри геології та розвідки нафтових та газових родовищ Івано-Франківського національного технічного університету нафти і газу ОСОБА_5 , тому, посилання адвоката ОСОБА_3 на відсутність у Реєстрі атестованих судових експертів ОСОБА_5 , як на підставу відводу, є безпідставним.
Інші доводи адвоката ОСОБА_3 та підозрюваного ОСОБА_4 пов`язані безпосередньо зі змістом висновку та процедурою проведення експертного дослідження.

Відповідно до ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Оцінюючи доводи сторони захисту, наведенні в обґрунтування підстав для відводу експертів на підставі п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України, вважаю, що відсутні обставини, які б викликали обґрунтовані сумніви в неупередженості експертів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , а непогодження сторони захисту з певними процесуальними діями, пов`язаними з процедурою проведення експертизи та її змістом, не є беззаперечною підставою для таких висновків.

Щодо наявності підстав, передбачених ч. 2 ст. 79 КПК України, для відводу експерта ОСОБА_5 , слідчий суддя зазначає таке.
У судовому засіданні встановлено, що для експертного дослідження, за результатом якого складено висновок № 23451 від 10.01.2020, стороною обвинувачення надано, у тому числі, Геолого-економічну оцінку запасів вуглеводнів Червонолуцького родовища, затверджену протоколом ДКЗ № 2148 від 21.12.2010.

Зі змісту протоколу Державної комісії України по запасах корисних копалин № 2148 від 21.12.2010 встановлено, що протокол складено за результатами розгляду матеріалів геолого-економічної оцінки запасів вуглеводнів Червонолуцького родовища Полтавської області, поданих ПАТ «Укрнафта», колегією ДКЗ (Геолого-економічну оцінку запасів вуглеводнів Червонолуцького родовища Полтавської області станом на 01.01.2010). При цьому, ОСОБА_5 не входила до складу колегії ДКЗ, а згідно п. 1.6 вказаного протоколу нею складено один із шести експертних висновків, а саме: економічна частина дослідження.

Порядок здійснення геолого-економічної оцінки (ГЕО) запасів корисних копалин та їх затвердження регламентується Положенням про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженим постановою КМУ N 865 від 22.12.1994 р. (надалі Положення)

Цим Положенням визначено порядок і умови проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, яка проводиться з дотриманням, зокрема, принципу наукової обґрунтованості, незалежності, об`єктивності і комплексності, метою якої, у тому числі, є використання оцінок техніко-економічних та фінансових показників господарської діяльності для цілей інвестиційного планування та оподаткування.

Також визначено, що державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться експертами, які є висококваліфікованими спеціалістами з розвідки, видобутку, переробки корисних копалин та економіки мінеральної сировини. Оцінка запасів корисних копалин проводиться на підставі звітів, які містять в собі матеріали з геологічного вивчення родовищ корисних копалин, підрахунок їх запасів та техніко-економічне обґрунтування промислового значення.

У той же час, за загальним визначенням ревізія (інспектування, перевірка) полягає в документальній та/або фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб, результати якої викладаються в акті, звіті, тощо.

Тобто експертний висновок спеціаліста з економіки мінеральної сировини, який склала ОСОБА_5 та врахований при Геолого-економічній оцінці запасів вуглеводнів Червонолуцького родовища Полтавської області станом на 01.01.2010 , не є документом, складеним за результатом проведення ревізії чи перевірки, а є проведеною задовго до вчинення кримінального правопорушення, яке розслідується у кримінальному провадженні № 0000182 від 02.03.2018, науково-дослідною роботою, якою ОСОБА_5 займається на професійній основі, як доцент кафедри геології та розвідки нафтових і газових родовищ Івано-Франківського національного технічного університету.

Отже, ОСОБА_5 , у розумінні ч. 2 ст. 79 КПК України, не проводила ревізій, перевірок, тощо, матеріали яких використовуються у цьому провадженні, тобто, стали підставою для звернення до правоохоронного органу із відповідною заявою про вчинення кримінального правопорушення, чи є доказами причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, тощо.

Посилання сторони захисту на доцільність та правомірність використання при експертному дослідженні інформації, яка міститься у Геолого-економічній оцінці запасів вуглеводнів Червонолуцького родовища Полтавської області станом на 01.01.2010, тоді як експерту поставлені питання щодо Геолого-економічної оцінки Свистунівсько-Червонолуцького газоконденсатного родовища Полтавської області станом на 01.01.2016, зокрема, щодо дати оцінки, на яку вона надавалась, та врахування послідуючого об`єднання родовищ, то це питання є предметом судової оцінки висновку експерта як доказу у кримінальному провадженні, і не є предметом розгляду заяви про відвід експерта.

Аналіз доводів заяви про відвід експертів свідчить про те, що дана заява ґрунтується на суб`єктивних переконаннях сторони захисту, які є підставою для оцінки належності і допустимості доказу висновку експертів № 23451 від 10.01.2020, проте не містить обґрунтованих підстав для відводу експертів.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про відвід експертів у кримінальному провадженні № 0000182 від 02.03.2018.

Керуючись ст. 77, 79, 80, 81, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Заяву захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про відвід експертів Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000182 від 02.03.2018 залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1