н/п 1-кс/953/9874/20
"23" грудня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,
21.12.2020 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 Харківської області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час огляду місця події, а саме: сертифікат відповідності щодо індивідуального завершеного колісного транспортного засобу автомобіля марки Renault Megane Scenic, номер VIN НОМЕР_1 , яке передати на зберігання до камери зберігання речових доказів Київського ВП ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Алчевських,49.
Прокурор зазначає, що 17.12.2020 в період часу з 17-16 по 17-45 годин інспектором СД Київського ВП ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 проведено огляд місця події, а саме ділянки місцевості, розташованої за адресою: м. Харків, вул. Шевченко,26 (ТСЦ№6341), під час якого встановлено, що адміністратор ТСЦ № 6341 ОСОБА_5 повідомленоє, що при проведенні первинної реєстрації автомобіля марки Renault Megane Scenic, номер VIN НОМЕР_1 , та при перевірці виявлено ознаки підробки сертифікату відповідності щодо індивідуального затвердження завершеного колісного транспортного засобу, а саме автомобіля марки Renault Megane Scenic, номер VIN НОМЕР_1 . Власником зазначеного сертифікату та автомобіля є ОСОБА_6 .
Прокурор вважає, що вилучений сертифікат відповідності щодо індивідуального затвердження завершеного вищезазначеного колісного транспортного засобу є предметом проступку та може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження та відіграють роль речових доказів у кримінальному провадженню, а тому для запобігання знищення речового доказу, виникла необхідність у накладенні арешту на тимчасово вилучене майно.
Прокурор у судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутністю. Клопотання підтримує та прохає його задовольнити.
У судове засідання власник майна- ОСОБА_6 не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлений у встановленому законом порядку. Подав заяву у якій не заперечує проти задоволення клопотання, прохає здійснити розгляд за його відсутністю.
Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, яким прокурор обґрунтовує свою вимогу, встановив наступне.
Відповідно даних, які містяться в рапорті диспетчера чергової частини Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_7 від 17.12.2020, 17.12.2020 о 169-20 годині надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 17.12.2020 о 16-19 за адресою: м. Харків, вул. Шевченко,26, працівник сервісного центру 6341 повідомив про виявлення підробки документів на авто Renault Megane- сертифікат відповідності (первина реєстрація, без номерів) на ім`я ОСОБА_6 , стіл-1й,2-й поверх. Заявник: ОСОБА_5 .
Згідно даних, які містяться в протоколі огляду місця події від 17.12.2020, в період часу з 17-16 по 17-45 інспектором СД Київського ВП ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 в ході огляду місця події, а саме ділянки місцевості, розташованої за адресою: м. Харків, вул. Шевченко,26 (ТСЦ№6341), вилучено сертифікат відповідності щодо індивідуального затвердження завершеного колісного транспортного засобу- автомобіля марки Renault Megane Scenic, номер VIN НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 , який є власником вказаного автомобіля.
У розумінні положень ст. 131, ч. 2 ст. 170 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який застосовується з метою дієвості цього провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом або знаряддям злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, частиною 1 якої визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Вимоги до змісту клопотання про накладення арешту на майно та строків його подання до суду визначені ст. 171 КПК України.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано до слідчого судді, суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчим суддею встановлено, що клопотання подане прокурором в межах встановленого ч.5 ст. 171 КПК строку. До клопотання доданий витяг з ЄРДР в рамках якого подається клопотання про арешт тимчасово вилученого майна.
Також, слідчим суддею встановлено, що клопотання містить відповідне обґрунтування підстав та мети накладення арешту.
Так, з клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно та доданих до нього документів вбачається, що наявні достатні підстави вважати, що сертифікат відповідності щодо індивідуального затвердження завершеного колісного транспортного засобу- автомобіля марки Renault Megane Scenic, номер VIN НОМЕР_1 , на ім`я ОСОБА_6 , вилучений під час огляду місця події 17.12.2020, зберіг на собі сліди кримінального правопорушення та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України. Метою накладення арешту на майно є збереження речових доказів, а саме запобігання їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення або перетворення, а також необхідність проведення відповідних експертиз.
Враховуючи вищевикладене, з огляду на те, що прокурором доведено необхідність арешту у зв`язку з наявністю достатніх підстав вважати, що тимчасово вилучене майно відповідає критеріям речового доказу, зазначеного у статті 98 КПК України, а також наявністю ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.
Керуючись статтями 131, 132, 170 - 175, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, згідно протоколу огляду місця події від 17.12.2020, а саме: сертифікат відповідності щодо індивідуального завершеного колісного транспортного засобу автомобіля марки Renault Megane Scenic, номер VIN НОМЕР_1 , на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Сертифікат відповідності щодо індивідуального завершеного колісного транспортного засобу автомобіля марки Renault Megane Scenic, номер VIN НОМЕР_1 , на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , передати на зберігання до камери зберігання речових доказів Київського ВП ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Алчевських,49.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1