печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 грудня 2020 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судди ОСОБА_1

При секретарі судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за заявою керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/33375/20-к від 20.08.2020 р., за результатом розгляду скарги адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність керівника прокуратури м. Києва, яка полягає у не розгляді клопотання по процесуальним рішенням в кримінальному провадженні № 0000007 від 23.01.2017 р.,-

ВСТАНОВИВ:
20.10.2020. за підписом керівника Київської міської прокуратури надійшла заява про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/33375/20-к від 20.08.2020 р.

В обґрунтування даної заяви, заявник вказує, що прокуратурою м. Києва не забезпечується процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000007 від 23.01.2017 р., а відтак просить роз`яснити порядок виконання ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/33375/20-к від 20.08.2020 р.

Учасники розгляду не з`явилися у судове засідання, про місце і час розгляду заяви повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Згідно ч. 2 ст. 380 КПК України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Зважаючи на ці положення закону, вивчивши заяву про роз`яснення ухвали у судовому провадженні за клопотанням, матеріали вказаного провадження, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд справи у відсутність не з`явившихся осіб та приходить до наступного висновку.

Так, на особу, що звертається з заявою про роз`яснення рішення покладається обов`язок зазначити, що саме в ньому є незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію судового рішення тощо.

Роз`яснюючи ухвалу слідчий суддя не вправі змінювати зміст такої ухвали, тобто не має права змінювати зміст відомостей, викладених в ухвалі. Вимоги, які пред`являє кримінальний процесуальний закон до змісту ухвали, містяться у статті 372 КПК України.

Тож у вирішенні питання про межі, в яких слідчий суддя вправі діяти, надаючи роз`яснення ухвали, слід виходити з приписів статей 372 КПК України щодо змісту ухвали.

Варто зазначити, що роз`яснення судового рішення, яке на думку певних осіб є незрозумілим, виступає ще одним (крім передбаченого ст. 379 КПК України) способом усунення його недоліків, а щодо передбачених ст. 380 КПК України роз`яснень змісту судового рішення та інших його аспектів, то вони не обумовлені потребою усунення його формальних чи змістових недоліків.

Роз`яснення рішення - це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення. У ході роз`яснення рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни, а не загальновживані слова.

Зрозумілість рішення полягає в тому, що воно є доступним для сприйняття, дохідливим, таким, що не припускає варіантності свого тлумачення. Суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення так само, як і вирішувати питання, що не були предметом судового розгляду. Він може лише, змінивши форму викладення, більш повно, чітко і зрозуміло навести ті частини рішення, що породжують певні труднощі для однозначного сприйняття.

Відповідно до п. 18 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Так, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 20.08.2020, було розглянуто скаргу та прийнято рішення, а саме:

«Скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність керівника прокуратури м. Києва, яка полягає у не розгляді клопотання по процесуальним рішенням в кримінальному провадженні № 0000007 від 23.01.2017 р. - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність керівника прокуратури м. Києва, яка полягає у не розгляді клопотання про скасування постанови заступника прокурора міста Києва ОСОБА_6 про скасування постанови слідчого Слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві ОСОБА_7 від 22.01.2019 р. про закриття кримінального провадження № 0000007 від 23.01.2017 р.

Зобов`язати Керівника прокуратури м. Києва розглянути клопотання про скасування постанови заступника прокурора міста Києва ОСОБА_6 про скасування постанови слідчого Слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві ОСОБА_7 від 22.01.2019 р. про закриття кримінального провадження № 0000007 від 23.01.2017 р. та за результатами розгляду скасувати постанову заступника прокурора міста Києва ОСОБА_6 про скасування постанови слідчого Слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві ОСОБА_7 від 22.01.2019 р. про закриття кримінального провадження № 0000007 від 23.01.2017 р.»

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

З приписів наведеної норми кримінального процесуального закону вбачається, що роз`ясненню підлягає незрозуміле судове рішення, або ж резолютивна його частина, зумовлене його нечіткістю за змістом, можливістю різного тлумачення висновків суду, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, та тих осіб, котрі будуть здійснювати його виконання. При цьому, суд не вправі змінювати зміст відомостей, викладених у судовому рішенні, і торкатись тих питань, які не були предметом судового розгляду.

Отже, роз`ясненню підлягає лише незрозуміле судове рішення, зумовлене його нечіткістю за змістом, можливістю різного тлумачення висновків суду, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, та тих осіб, котрі будуть здійснювати його виконання.

Поряд з цим, доводи заявника щодо необхідності роз`яснення судового рішення зводяться до його незгоди із прийнятим судовим рішенням.

Варто зазначити, що роз`яснення судового рішення, яке на думку певних осіб є незрозумілим, виступає ще одним (крім передбаченого ст. 379 КПК України) способом усунення його недоліків, а щодо передбачених ст. 380 КПК України роз`яснень змісту судового рішення та інших його аспектів, то вони не обумовлені потребою усунення його формальних чи змістових недоліків.

Так, на особу, що звертається з заявою про роз`яснення рішення покладається обов`язок зазначити, що саме в ньому є незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію судового рішення тощо.

При дослідженні судового рішення, яке заявник просить роз`яснити вбачається, що воно винесене 20.08.2020 р. та в ньому чітко зазначено мотиви прийняття, а заява про роз`яснення практично зводиться до незгоди з ухваленим судовим рішенням. При цьому, Київською міською прокуратурою у своїй заяві не зазначено, що саме є незрозумілим у судовому рішенні, не наведено у чому саме полягає незрозумілість судового рішення, які припустимі варіанти тлумачення тих, чи інших формулювань, та як це впливає на реалізацію судового рішення.

Таким чином, ухвала слідчого судді, відповідає вимогам статті 372 КПК України, її викладено в ясній зрозумілій формі, підстави та мотиви прийняття даного рішення наведені в ухвалі з урахуванням норм законодавства, що підлягають застосуванню при вирішенні відповідної скарги, про що вказано у її мотивувальній частині, та вказано про порядок її виконання.

Враховуючи викладене, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до висновку, що вимоги заяви Київської міської прокуратури, слід залишити без задоволення, оскільки судовим розглядом не встановлено важливості та необхідності роз`яснення рішення, як і його вплив на можливість його виконання.

Керуючись ст. ст. 9, 160, 164, 369, 380 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
В задоволені заяви керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/33375/20-к від 20.08.2020 р., за результатом розгляду скарги адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність керівника прокуратури м. Києва, яка полягає у не розгляді клопотання по процесуальним рішенням в кримінальному провадженні № 0000007 від 23.01.2017 р. - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1