Провадження № 1-кс/344/5193/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2020 року м. Івано-Франківськ

Слідчий суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області ОСОБА_6 , що погоджене з прокурором відділу Івано-Франківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000759 від 25.10.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СУ ГУНП в Івано-Франківській області звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просив про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000759 від 25.10.2020.

В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що у ніч на 25.10.2020 ОСОБА_7 розпивав спиртні напої спільно ОСОБА_4 та ОСОБА_8 за місцем проживання останніх по АДРЕСА_1 . Під час розпивання спиртного, близько 03 год. 00 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, на побутовому ґрунті, вчинив словесний конфлікт з ОСОБА_7 . У ході конфлікту у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на позбавлення життя ОСОБА_7 , реалізовуючи який ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, взяв у руки металевий лом, яким наніс удар в ділянку голови потерпілого, після чого загостреною частиною лома наніс удар у грудну клітку, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді проникаючої колотої рани грудної клітки справа з ушкодженням правої легені, від яких ОСОБА_7 помер на місці.

25 жовтня 2020 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець та житель АДРЕСА_1 , українець, громадянин України, не працюючий, розлученийу, відповідно до ст. 89 КК України не судимий, затриманий у порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у скоєнні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Цього ж дня ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Злочини у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 вчинений проти життя та здоров`я особи, відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, за вчинення якого, відповідно до ч. 1 ст. 115 КК України, передбачено покарання у вигляді від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі.

Причетність до вчинення інкримінованого злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події, протоколом огляду трупа ОСОБА_7 , протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину в ході якого вилучено одяг ОСОБА_4 з слідами речовини бурого кольору, визнавальними показаннями ОСОБА_4 , слідчим експериментом проведеним з участю останнього, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

В ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

? п. 1 - переховуватись від органів досудового розслідування та суду усвідомлюючи неминучість призначення покарання, пов`язаного з позбавленням волі, за вчинений ним особливо тяжкий злочин, оскільки підозрюваний ніде не працює, джерело існування не відоме, його соціальні зв`язки відсутні;

? п. 3 - незаконно впливати на свідків, які являються його товаришами та проживають в одному населеному пункті;

? п. 4 - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

? п. 5 - вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності.

У зв`язку з наведеним застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти зазначеним ризикам.

В клопотанні слідчий зазначає про неможливість застосуванння до підозрюваного іншого, крім тримання під вартою, запобіжного заходу та просить не визначати розмір застави.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечили проти застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, за недоведеністю ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Просили визначити запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, а саме домашній арешт.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав викладених в ньому, просив клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою

Заслухавши сторони, дослідивши докази, якими слідчий обґрунтовує клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що СУ ГУНП в Івано-Франківській області звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просив про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000759 від 25.10.2020.

25 жовтня 2020 року підозрюваний ОСОБА_4 затриманий у порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, цього ж дня ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Злочини у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 вчинений проти життя та здоров`я особи, відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, за вчинення якого, відповідно до ч. 1 ст. 115 КК України, передбачено покарання у вигляді від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому злочину достатньою мірою доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання та не заперечується підозрюваним.

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

За приписами ч. ч. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Частиною 2 ст. 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, а до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ст. 197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

При аналізі питання наявності зазначених слідчим та прокурором ризиків, слідчий суддя дійшов висновку про їх наявність. Зазначені ризики є суттєвими, та обґрунтовуються у клопотанні.

При вирішення питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину.

Крім того ОСОБА_4 раніше притягався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних злочинів, неодружений, що додатково підтверджує наявність зазначених прокурором ризиків.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В той же час, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

При вирішення питання про продовження строку запобіжного заходу слідчий суддя також враховує те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину проти життя та здоров`я, а саме умисному вбивстві свого односельчанина ОСОБА_7 , який зі слів підозрюваного проживав в сусідньому будинку, що додатково підтверджує наявність зазначених прокурором ризиків, а також керується ч.4 ст.183 КПК України, і приходить до висновку, що жоден із інших-альтернативних запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому клопотання слід задовольнити та застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Що стосується клопотання захисника про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту, то суд вважає, що будь-яких даних про відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою в судовому засіданні не встановлено.

Враховуючи викладене, керуючись 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 59 днів до 22 грудня 2020 року включно без визначення розміру застави.

Взяти підозрюваного ОСОБА_4 , під варту в залі суду, а тримання його здійснювати в Івано-Франківській установі виконання покарань (№12).

Строк дії ухвали до 22 грудня 2020 року року включно.

Про прийняте рішення повідомити зацікавлених осіб.

Ухвала слідчого судді підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 28.10.2020 року в 16.45 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1