Справа №: 398/3421/20
провадження №: 1-кп/398/473/20
УХВАЛА

"12" жовтня 2020 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрія обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000155 від 21 травня 2020 року за обвинуваченням
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Звенигородка м. Олександрії Кіровоградської області, українця, громадянина України, з професійно-технічною освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, судимості не зняті та не погашенні у встановленому законом порядку,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України
В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 314 КПК України після отримання обвинувального акта суд призначив підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити дане кримінальне провадження до судового розгляду та заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що існують ризики, зазначені у ст. 177 КПК України, а саме: обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно прямо чи опосередковано впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник теж вважали за можливе призначити дане кримінальне провадження до судового розгляду.

Обвинувачений заперечував проти обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначаючи, що він не буде впливати на свідків чи ухилятися від суду. Додатково пояснив, що він зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , разом зі своєю співмешканкою ОСОБА_6 та її двома дітьми. Крім того, його співмешканка перебуває у стані вагітності. З урахуванням викладеного просив обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_5 заперечувала проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. У зв`язку із зазначеним просила обрати обвинуваченому запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали обвинувального акту, суд приходить до наступних висновків.

Обвинувальний акт складено відповідно до вимог КПК України. Угод про визнання винуватості чи про примирення до суду в порядку ст. ст. 468 475 КПК України не надійшло, підстав для закриття провадження згідно зі ст. 284 КПК України не вбачається, підстав для повернення обвинувального акту прокурору та підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, проти відкритого судового розгляду кримінального провадження учасники підготовчого засідання не заперечували.
За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Учасники кримінального провадження не заперечували проти підготовки досудової доповіді, обвинувачений ОСОБА_4 скористався своїм правом та погодився брати участь у підготовці досудової доповіді.

З урахуванням того, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі, та з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, суд вважає за необхідне доручити представнику персоналу органу пробації скласти та надати суду досудову доповідь щодо обвинуваченого.

Щодо клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу (ч. 1 ст. 183 КПК України).

Пунктом 5 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Судом встановлено, що обвинувачений не одружений, офіційно не працює, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , разом із співмешканкою. ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий, судимості не зняті та не погашенні у встановленому законом порядку.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, яке є тяжким злочином, за який передбачена відповідальність у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років. Суд враховує, що тяжкість покарання не є визначальним елементом при обранні відносно особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Разом з цим, врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем ймовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилятись від суду, про що зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року.
Отже ОСОБА_4 , усвідомлюючи ступінь тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення та суворість можливого покарання, може без перешкод залишити своє місце проживання та переховуватись від суду, що буде перешкоджати кримінальному провадженню.

Зазначені обставини в сукупності дають підстави зробити висновок про існування ризику переховування ОСОБА_4 від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Крім того, ОСОБА_4 знаходячись на свободі, маючи можливість вільного пересування та підтримання контактів зі своїми знайомими, може незаконно впливати прямо чи опосередковано на свідків, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У обвинуваченого відсутнє законне джерело одержання доходу чи/або заробітної плати. ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий, має не зняту та не погашену в установленому законом порядку судимість. Ці обставини в сукупності дають обґрунтовані підстави вважати, що існує ризик вчинення обвинуваченим інших кримінальних правопорушень (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: обвинувачений може переховуватись від суд, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на обвинуваченого, обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч. 2 ст. 181 КПК України).
При вирішенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу, суд враховує практику ЕСПЛ, згідно з якою домашній арешт фактично прирівнюється до тримання під вартою, оскільки максимально обмежує права і свободи особи, до якої він застосований.
З урахуванням викладеного та взявши до увагидані, що характеризують особу обвинуваченого, суд приходить до висновку про необхідність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту за місцем реєстрації та фактичного проживання, оскільки, на думку суду, саме застосування цього запобіжного заходу, буде достатнім для запобігання встановлених ризиків.
Окрім цього, застосовуючи відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, необхідно покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
З урахуванням положень ч. 6 ст. 194 КПК України, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою частково та обрати обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці.
Керуючись ст. ст. 176 178, 181, 183, 194, 314 316, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Призначити кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000155 від 21 травня 2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області на 09 год. 30 хв. 22 жовтня 2020 року (визначити резервну дату судового засідання 08 грудня 2020 року о 09 год. 30 хв.).

Всудове засідання викликати учасників кримінального провадження.

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити частково.

Обрати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на два місяці, тобто з 12 жовтня 2020 року до 12 грудня 2020 року включно.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк до 12 грудня 2020 року включно наступні обов`язки:

- цілодобово не залишати квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ;

- прибувати до суду за першою вимогою;

- не відлучатися з м. Олександрії Кіровоградської області без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну місця проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні, крім участі у процесуальних діях в суді;

- не відвідувати місця проживання свідківу цьому кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 положення ч. 5 ст. 181 КПК України, а саме: працівники поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати засоби контролю.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених судом на обвинуваченого при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Ухвала в частині обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали в частині обрання запобіжного заходу покласти на начальника Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області.

Контроль за виконанням ухвали в частині обрання запобіжного заходу покласти на прокурора Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_8 .

Доручити Олександрійському міськрайонному відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області в строк до 08 грудня 2020 року скласти та надати суду досудову доповідь відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 .

Забезпечення виконання ухвали в частині складання досудової доповіді покласти на начальника Олександрійського міськрайонного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1