Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/420/20 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.11.2020 року м. Кропивницький
Колегія суддів Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретар ОСОБА_5 ,
за участі прокурора ОСОБА_6 ,
адвоката ОСОБА_7 ,
переглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому, в режимі відеоконференції, за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 ухвалу слідчого судді Петрівського районного суду Кіровоградської області від 16 жовтня 2020 року, якою стосовно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, українця, громадянина України, одруженого, із неповнолітньою дитиною на утриманні, зареєстрованого та такого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , такого, що не має судимості,

продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком дії на 30 днів, з 16 жовтня 2020 року 16 години 10 хвилин до 14 листопада 2020 року 16 години 10 хвилин.

ВСТАНОВИЛА:
Органом досудового розслідування ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Обставини вчинення кримінального правопорушення як їх наразі встановлено органом досудового розслідування, наступні.

ОСОБА_8 , 22 серпня 2020 року, приблизно о 19 годині 00 хвилин-19 годині 13 хвилин, за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 , в ході вживання спиртних напоїв разом із дружиною ОСОБА_9 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, почав нецензурно висловлюватися в адресу останньої, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків між ними виникла сварка, в ході якої у ОСОБА_8 виник злочинний умисел на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_9 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно та цілеспрямовано, ОСОБА_8 взяв кухонний ніж, тримаючи його у правій руці, наблизився до дружини ОСОБА_9 , після чого завдав останній один удар в ділянку грудної клітини зліва.

Від спричинених ударів ОСОБА_9 втратила свідомість, а ОСОБА_8 залишив її на подвір`ї зазначеного вище будинку.

Тієї ж дати ОСОБА_9 , при житті, доставлена до Комунального некомерційного закладу «Петрівська центральна районна лікарня», де в ході надання невідкладної медичної допомоги настала її смерть.

Ухвалою слідчого судді постановлено задовольнити клопотання начальника СВ Петрівського ВП ГУНП України в Кіровоградській області ОСОБА_10 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_8 до 30 днів.

Своє рішення слідчий суддя районного суду вмотивував наступним: раніше встановлені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшились, запобігти яким в разі не продовження строку запобіжного заходу тримання під вартою, або при застосуванні іншого запобіжного заходу, неможливо; ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень; відсутні підстави вважати, що менш суворий запобіжний захід, окрім тримання під вартою зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного; матеріали клопотання об`єктивно свідчать, що завершення досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою наразі неможливе у зв`язку з необхідністю проведення ряду слідчих дій.

Ухвалу слідчого судді оскаржено в апеляційному порядку адвокатом підозрюваного, який просить скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання про продовження стосовно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Свої вимоги мотивує наступними доводами.

Строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні не продовжувався.

ОСОБА_8 від поліції не переховувався, добровільно надав докази вчиненого кримінального правопорушення, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, надав добровільних показань, а також при проведенні слідчого експерименту показав обставини вчинення кримінального правопорушення, надавав медичної допомоги потерпілій.

ОСОБА_8 має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання, одружений, із малолітньою дитиною на утриманні, позитивно характеризується, без судимостей, ОСОБА_11 виявлено бажання взяти підозрюваного на особисту поруку.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, думку адвоката ОСОБА_7 , який підтримав апеляційну скаргу, просив скасувати ухвалу слідчого судді, думку прокурора, який заперечив задоволення апеляційної скарги сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України: Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 199 КПК України, котрими регламентовано порядок продовження строку тримання під вартою, клопотання про продовження строку тримання під вартою повинно містити, зокрема, виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.
Крім того, колегія суддів зважає на висновки Європейського суду з прав людини, зокрема, по справах «Смирнова проти Російської Федерації», «Летельєр проти Франції», «Вемгофф проти Німеччини», відповідно до яких тримання особи під вартою можливе лише у виняткових чотирьох випадках: при ризику неявки обвинуваченого на судовий розгляд; при ризику перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя; при ризику вчинення ним подальших правопорушень; при ризику спричинення ним порушень громадського порядку. Усі чотири ризики мають бути реальними і обґрунтованими, аргументи на цей предмет не повинні бути загальними і абстрактними.
Рішенням ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» визначено: «Серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак, необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться».

У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначено, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Слідчим суддею при розгляді клопотання встановлено, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України; підозра ґрунтується на зібраних в ході досудового слідства доказах:протокол огляду місця події від 22.08.2020 року, протокол огляду трупа ОСОБА_9 від 23.08.2020 року, показання свідка ОСОБА_12 , показання свідка ОСОБА_13 , показання свідка ОСОБА_14 , протокол проведення слідчого експерименту від 23.08.2020 року за участю підозрюваного ОСОБА_8 , котрий показав та розказав про обставини скоєного ним кримінального правопорушення, висновки судово-медичних експертиз, висновком комплексної експертизи, протокол допиту потерпілої ОСОБА_15 ..

Враховано й тяжкість кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_8 , щовідноситься до категорії умисних особливо тяжких, санкція його передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, посягає на найвищі цінності життя людини, призвело до непоправних і невідворотних наслідків у вигляді смерті людини, що підвищує ступінь суспільної небезпеки вчиненого.

Відповідно до ст. 178 КПК України, враховуються й наступні обставини.

Підозрюваний ОСОБА_8 безробітний, офіційного джерела доходу не встановлено, на утриманні неповнолітня дитина, посередньо характеризований, не має судимостей, однак як характеристику особи підозрюваного слід врахувати, що у минулому ОСОБА_8 притягався до кримінальної відповідальності та був засудженим за вчинення умисного насильницького злочину проти здоров`я особи, наявні відомості про те, що стосовно поведінки підозрюваного надходили заяви, за змістом яких ОСОБА_8 неодноразово вчиняв насильство як до своєї дружини (яка періодично втікала від підозрюваного через його агресивну, неправомірну поведінку, ховаючись у своїх родичів) , так і до інших осіб, що негативно характеризує особу підозрюваного, свідчить про асоціальність його поведінки, агресивність у повсякденному житті.

У кримінальному провадженні ряд свідків проживають в одному населеному пункті (селі) з підозрюваним.

Вказане надає підстав вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення відповідальності за вчинення злочинів, незаконно впливати на учасників кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вірогідно, продовжити асоціальну модель поведінки у буденному житті.

Тож, колегією суддів не виявлено доказів того, що на даний час зменшились або перестали існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, встановлені раніше, що могло б свідчити, що застосування відносно підозрюваного ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, забезпечить належну його процесуальну поведінку до закінчення досудового розслідування по кримінальному провадженні, зможе запобігти ризикам ухилення від досудового розслідування та суду (зважаючи на тяжкість кримінального правопорушення), перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
При цьому, на даний час існує нагальна потреба у завершенні досудового розслідування, для чого строк досудового розслідування продовжений, слід виконати ряд слідчих дій: отримати результати судово-медичної експертизи футболки та ножа, оголосити зміну раніше пред`явленої підозри, виконати вимог ст. ст. 290, 291 КПК України.

Доводи апеляційної скарги про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та безпідставність продовження строку дії стосовно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - спростовуються наведеним вище.

З приводу заяви про взяття підозрюваного на поруки, - вказаній обставині надавалась оцінка при обранні стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про залишення оскаржуваного судового рішення слідчого судді суду першої інстанції без змін, як законного та обґрунтованого, а апеляційної скарги, відповідно, без задоволення.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 199, 376, 405, 407, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Петрівського районного суду Кіровоградської області від 16 жовтня 2020 року, якою стосовно ОСОБА_8 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком дії на 30 днів, з 16 жовтня 2020 року 16 години 10 хвилин до 14 листопада 2020 року 16 години 10 хвилин, - залишити без змін.

Ухвала Кропивницького апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4