УХВАЛА
16 вересня 2020 року слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , ознайомившись з клопотанням старшого слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0001499 від 10.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 362 КК України,

ВСТАНОВИВ:
До Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0001499 від 10.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 362 КК України.

Ознайомившись з клопотанням та доданими до нього матеріалами, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню слідчому для усунення недоліків протягом 72 годин, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 2 ст. 171КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, всупереч вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, слідчий у своєму клопотання не зазначив підстави і мету накладення арешту відповідно до приписів статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його слідчому та встановлює строк в 72 години для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання слідчому для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 170-175, 309 КПК України,

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0001499 від 10.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 362 КК України, повернути для усунення недоліків.

Встановити для усунення недоліків строк в сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1