г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/3056/20
Номер провадження 1-кс/213/676/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2020 року Слідчий суддя Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі клопотання слідчого СВ Інгулецького ВП Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000582, від 04.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до суду з вищезазначеним клопотанням, в якому посилається на те, що в провадженні слідчого відділу Інгулецького ВП КВП перебувають матеріали досудового розслідування у вищезазначеному кримінальному провадженні, проведеним досудовим розслідуванням у якому встановлено, що в період часу з 22.00 год. 03.08.2020 до 05.00 год. 04.08.2020 невідома особа, знаходячись біля першого під`їзду будинку № 24 по вул. Сонячна в Інгулецькому районі м. Кривого Рогу, шляхом вільного доступу незаконно заволоділа автомобілем марки ВАЗ 2101331, 1983 року випуску, червоного кольору, який належить ОСОБА_5 .

В ході проведення досудового розслідування за даним фактом встановлено місцезнаходження викраденого транспортного засобу - автомобілю «ВАЗ 2101331», 1983 року випуску, червоного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який знаходився на ділянці місцевості на відстані 100 метрів від будинку АДРЕСА_1 . 04.08.2020 зазначений автомобіль оглянуто та вилучено до Інгулецького ВП КВП,визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, і оскільки автомобіль є тимчасового вилученим майном , виникла необхідність накладення арешту на нього для забезпечення його схоронності та недопущення відчуження, до з`ясування усіх об`єктивних обставин справи.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, просив задовольнити, зазначив, що арешт і збереження речових доказів по кримінальному провадженню в подальшому дасть змогу забезпечити відшкодування потерпілому збитків, сприяти об`єктивному досудовому розслідуванню кримінального провадження.

Вислухавши слідчого, перевіривши доводи клопотання, дослідивши надані суду матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.4 ст.170 КПК України заборона використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Слідчий суддя вважає, що слідчим доведено, що вилучені речі матимуть суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні та доказове значення у справі.

Встановлено, що відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу - автомобіль «ВАЗ 2101331», 1983 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 належить ОСОБА_6 , перебував у фактичній власності потерпілого ОСОБА_5 .

Слідчий суддя вважає, що накладення арешту на вказане майно, що було вилучено під час досудового розслідування, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, не становитиме "особистий надмірний тягар" для його власника, таке втручання в його право володіння є законним та не є свавільним, оскільки учасниками судового засідання доведено, що у відношенні зазначеного майна вчинене кримінальне правопорушення, а отже на ньому можуть залишитися сліди та інші докази щодо осіб, причетних до незаконних дій, а також те, що арешт речових доказів є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти негативним наслідкам при розслідуванні даного злочину, а майно, яке було вилучене на місце вчинення злочину, матиме значення для кримінального провадження.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Інгулецького ВП Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000582, від 04.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 04.08.2020 під час проведення огляду, а саме на автомобіль «ВАЗ 2101331», 1983 року випуску, червоного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_6 , і перебував у фактичній власності потерпілого ОСОБА_5 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1