У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_4 , погодженого виконувачем обов`язків начальника відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Міжгіря, Закарпатської області, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, приватного підприємця, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , освіта - середня спеціальна, одруженого, на утриманні якого перебуває двоє неповнолітніх дітей, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 160 КК України -

В С Т А Н О В И В:
До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_4 , погодженого виконувачем обов`язків начальника відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтовано наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці приблизно в першій половині жовтня 2020 року на території Міжгірського району Закарпатської області здійснили пропозицію ОСОБА_9 підшукати на території с. Верхній Студений Міжгірського району Закарпатської області місцевих жителів в кількості приблизно 20 чоловік для надання їм неправомірної вигоди за вчинення голосування на місцевих виборах до місцевих рад та сільських, селищних, міських голів, старост в Україні 25.10.2020 за кандидата на голову Пилипецької об`єднаної територіальної громади Міжгірського району Закарпатської області ОСОБА_10 .

Після того, як ОСОБА_9 підготував список із 20 виборців мешканців с. Верхній Студений Міжгірського району Закарпатської області та передав ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , останні опрацювали його разом із ОСОБА_5 , визначили зі списку 17 виборців, які могли, на їхню думку, бути корисними для їх кандидати.

23.10.2020 приблизно о 19 годині 00 хвилин у приміщенні готельно-ресторанного комплексу «Мішельє» за адресою АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_11 та ОСОБА_8 в їх присутності надав ОСОБА_9 неправомірну вигоду грошові кошти в сумі 17 000 гривень за 17 виборців, по 1000 гривень за кожний голос при безпосередній реалізації виборчого права за кандидата на голову Пилипецької об`єднаної територіальної громади Міжгірського району Закарпатської області ОСОБА_10 25.10.2020 на місцевих виборах до місцевих рад та сільських, селищних, міських голів, старост в Україні 25.10.2020.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 160 КК України, тобто пропозиція та надання виборцю неправомірної вигоди за вчинення будь-яких дій, пов`язаних з безпосередньою реалізацією ним свого виборчого права, вчинене за попередньою змовою групою осіб, яке відноситься до категорії тяжких, та за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до семи років.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що, продовжуючи перебувати на волі ОСОБА_5 , буде впливати на свідків з метою спонукання їх до відмови від дачі показів, дачі показів, вигідних учасникам групи.

Таким чином, застосування запобіжного заходу до підозрюваного є необхідним заходом забезпечення кримінального провадження, метою якого, визначено, забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, один з яких прибувати на виклики до слідчого та суду, а також запобігання ризикам: спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та впливати на свідків у кримінальному провадженні. Із зазначеною метою доцільним є обрання щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

У судовому засідання прокурор та слідча клопотання підтримали з наведених у ньому підстав, просили таке задовольнити.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання з огляду на таке. Клопотання, на думку захисника, не відповідає вимогам ст. 194 КПК України. Окрім того ризики, передбачені ст.177 КПК України, відсутні. Докази, якими обґрунтовується клопотання, є недопустимими, зокрема в матеріалах клопотання відсутня заява ОСОБА_9 , на підставі якої були внесені відомості до ЄРДР; у протоколі додаткового допиту свідка не зазначено номер кримінального провадження, а щодо показів свідка ОСОБА_9 , які надані органу досудового розслідування, то суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Враховуючи всі ці обставини, вважає, що докази, які надані в обґрунтування підозри, а відтак і клопотання, не є вагомими та достатніми для обрання такого запобіжного заходу як тримання під вартою.

Підозрюваний у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та підтримав позицію захисника.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши та оцінивши докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.
Як випливає з матеріалів клопотання Слідчим управлінням Головного управління національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000475 від 23.10.20 за ч. 4 ст. 160 КК України.

У межах даного кримінального провадження 24.10.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 4 ст. 160 КК України, а саме, пропозиція виборцю неправомірної вигоди за вчинення будь-яких дій, пов`язаних з безпосередньою реалізацією ним свого виборчого права, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

23.10. 2020 о 19 год. 45 хв. гр. ОСОБА_5 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України, що підтверджується відповідним протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину.

Орган досудового розслідування звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , яке обгрунтовує наявністю обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, ризиків, визначених ст.177 КПК України, та недостатністю застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У Кримінальному процесуальному кодексі України поняття обґрунтованої підозри не визначено, але воно визначено Європейським судом з прав людини. Обґрунтована підозра є нижчим стандартом доведення, ніж переконання поза розумним сумнівом, та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Однак таке переконання суду має бути засновано на об`єктивних фактах. Європейський Суд визначає, що «розумна підозра передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин. Те, що позначено словом "обґрунтована", залежатиме від усіх обставин» (справи «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства», 30 August 1990, § 32; «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року; «Тerry v. Ohio», 392 US, 1968) і не може спиратися на голе припущення, що особа може в майбутньому втекти або повторно вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

-наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

-недостатність застосування більш мяких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обґрунтованість підозри стверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документах даними, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку суду про причетність гр. ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 160 КК України.

Враховуючи доводи сторони захисту стосовно недопустимості доказів, якими слідчий обгрунтовує клопотання про обрання запобіжного захисту, в частині обгрунтованості підозри, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне. На даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій. Що стосується доводів сторони захисту про підстави внесення відомостей до ЄРДР, то такі вносяться виключно реєстратором заяви про кримінальне правопорушення, що чітко передбачено вимогами ст. 214 КПК України і Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення № 298, а тому не підлягають оцінці слідчим суддею при розгляді клопотання про обграння запобіжного заходу.

Щодо існування ризиків, передбачених п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконний вплив на потерпілих, свідків, слідчий суддя вважає їх доведеним стороною обвинувачення.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 160 КК України за ступенем тяжкості є тяжким злочином і передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до семи років.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Щодо доводів захисника про відсутність вказаних ризиків, слідчий суддя вважає також необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів». Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним, з огляду на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, суду, незаконний вплив на потерпілих, свідків, спростовують доводи захисту про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Слідчий суддя враховує, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року, тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.

У даному випадку слідчим суддею також враховується відповідний суспільний інтерес, який обумовлений забезпеченням можливості вільної реалізації громадянами України свого виборчого права, на що фактично в даному випадку здійснюється посягання з боку підозрюваного ОСОБА_5 з огляду на інкриміновані йому дії. Відтак, на думку слідчого судді, з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваною ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 160 КК України, ризики, передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України та низки об`єктивних обставин, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого. Застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, в даному випадку, не зможе запобігти наявним ризикам та досягнути мети застосування запобіжного заходу, а саме забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. При цьому, слідчий суддя знову ж таки наголошує, що міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для підозрюваного ОСОБА_5 не буде безальтернативною, оскільки передбачатиме можливість внесення останньою відповідного розміру застави.

Згідно з ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст.176, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 310, 376 КПК України, слідчий суддя-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_4 , погодженого виконувачем обов`язків начальника відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою обчислювати підозрюваному ОСОБА_5 з 23 жовтня 2020 року з 19 год. 45 хв. по 20 грудня 2020 року 19 год. 45 хв.
Строк дії ухвали про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним своїх обов`язків, передбачених цим Кодексом в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42 040, 00 грн. (сорок дві тисячі сорок гривень).

Роз`яснити, що підозрюваний або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання у відповідні органи державної влади паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Строк дії покладених на підозрюваного обов`язків - два місяці.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу подано не було.

Повний текст ухвали проголошено 28.10.2020 о 16 год. 00 хв.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1