КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 листопада 2020 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Київського апеляційного суду у складі:

Головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря ОСОБА_4 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_5 ,
підозрюваного (в режимі ВКЗ) ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001113 від 03.12.2019 року, за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_6 ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2020 року про продовження строку тримання під вартою до 18.12.2020 року,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, громадянину України, українцю, з вищою освітою, неодруженому, працюючому аналітиком інформаційних систем ТОВ «Вікторія В», зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому,

підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.2 ст.255, ч.4 ст.28 ч.3 ст.307 КК України,

В С Т А Н О В И Л А :

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001113 від 03.12.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.2 ст.255, ч.1 ст.263, ч.4 ст.28 ч.3 ст.307, ч.3 ст.311, ч.2 ст.317 КК України.

26 серпня 2020 року о 14:20 год. затримано ОСОБА_6 в порядку ст.208 КПК України та того ж дня останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.2 ст.255, ч.4 ст.28 ч.3 ст.307 КК України.

27 серпня 2020 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24.10.2020 року включно, із визначенням застави у межах 4 758 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 10 001 316,00 гривень.

20 жовтня 2020 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001113 продовжений до 6-ти місяців.

16 жовтня 2020 року старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_8 за погодженням з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 звернулася до Печерського районного суду міста Києва з клопотанням про продовження підозрюваному ОСОБА_6 строку тримання під вартою мотивуючи клопотання наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 особливо тяжких злочинів, продовженням існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2020 року клопотання слідчого задоволено та продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 до 18.12.2020 року, із залишенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави з покладенням обов`язків та у розмірі, що визначені ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 27 серпня 2020 року.

Обґрунтовуючи своє рішення слідчий суддя послався на врахування практики Європейського суду з прав людини, продовженням існування ризиків переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

На вказану ухвалу слідчого судді захисник підозрюваного ОСОБА_6 ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій не погоджується з ухвалою, вважає ї незаконною. На думку апелянта, матеріали клопотання не доводять причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінальних правопорушень, а існування у кримінальному провадженні ризиків, встановлених ст.177 КПК України, описано дуже загально та формально. При цьому стороною обвинувачення не надано доказів, які вказують на виключний випадок для необхідності визначення застави у розмірі, який становить 4 552 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що є завідомо непомірним для підозрюваного. Крім того, всупереч вимог п.1 ч.3 ст.199 КПК України, у клопотанні про продовження строку тримання під вартою не викладено обставин, які свідчать про не зменшення або появу нових ризиків, які виправдовують тримання підозрюваного під вартою. Тому, просить скасувати ухвалу слідчого судді від 20 жовтня 2020 року та постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваного запобіжний не пов`язаний з позбавлення волі.

Заслухавши:
доповідача суддю апеляційного суду;
прокурора, який просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги;
захисника та підозрюваного, які просили задовольнити апеляційну скаргу;
ознайомившись з матеріалами клопотання та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні й достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини зазначені у ч.1 ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність постійного місця роботи або навчання, його репутацію, наявність судимостей та інше.

За змістом ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування, в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч.3 ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених ст.184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

З висновками слідчого судді погоджується колегія суддів апеляційного суду, та вважає доводи апеляційної скарги захисника підозрюваного ОСОБА_6 ОСОБА_7 необґрунтованими, невмотивованими та такими, що не відповідають матеріалам кримінального провадження.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Під час апеляційного розгляду, встановлено, що рішення слідчим суддею прийнято з дотриманням вищезазначених вимог національного та міжнародного законодавства, при прийнятті рішення про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 суд дійшов вірного висновку про доведеність наявності обставин, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.2 ст.255, ч.4 ст.28 ч.3 ст.307 КК України, що підтверджується фактичним даними, наданими суду та наведеними у рішенні слідчого судді, а саме: протоколами огляду та виїмки кореспонденції; висновками експертних досліджень, проведених за результатами здійснення оглядів та виїмки кореспонденції; матеріалами, отриманим під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій; протоколами проведення обшуків; протоколом огляду відповіді від ТОВ «ФК «Контрактовий Дім» щодо використання та руху коштів на електронних гаманцях; протоколом огляду відповіді від ТОВ «Нова Пошта» із відеозаписами відправлень, здійснених підозрюваними; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_9 ; протоколом слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_9 ; протоколами оглядів техніки, вилученої за адресами проживання та реєстрації підозрюваних.

Зважаючи на практику Європейського Суду з прав людини, зокрема на п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як вважає колегія суддів, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, прийшов до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень.

Фактів та інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення вищевказаних злочинів, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри, що підтверджується на даному етапі досудового розслідування достатньою сукупністю даних, які містяться в матеріалах клопотання.

Тому доводи сторони захисту щодо недоведеності стороною обвинувачення та безпідставності висновків суду про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.2 ст.255, ч.4 ст.28 ч.3 ст.307 КК України, є непереконливими.

Крім цього, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення.

Також матеріали справи містять достатньо даних для висновку про продовження існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, зокрема ризиків переховуватися від органу досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на інших учасників кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто про існування обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне, в матеріалах клопотання відсутні.

На підтвердження своїх висновків про наявність вказаних ризиків слідчий суддя навів змістовні доводи, з якими погоджується суд апеляційної інстанції.

Так, ОСОБА_6 підозрюється у створенні стійкої злочинної організації з метою вчинення тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень, зокрема пов`язаних із незаконним виготовленням, придбанням, зберіганням, перевезенням, пересиланням з метою збуту, а також незаконним збутом особливо небезпечних наркотичних засобів і психотропних речовин. При цьому колегія суддів враховує конкретні обставини вчинення особливо тяжких кримінальних правопорушень злочинною організацією, та ролі ОСОБА_6 , як керівника цієї злочинної організації.

Отже, з урахуванням тяжкості кримінальних правопорушень інкримінованих ОСОБА_6 , даних про його особу в сукупності, є підстави вважати, що жоден більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а тому слідчий суддя обґрунтовано продовжив підозрюваному ОСОБА_6 строк тримання під вартою.

Характеризуючі дані про особу підозрюваного не можуть бути безумовними підставами для скасування ухвали слідчого судді, оскільки не спростовують висновки суду про те, що ОСОБА_6 може вчинити дії, передбачені ст.177 КПК України.

За змістом ч.4 ст.182 КПК України розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків. В той же час цей розмір не може бути завідомо непомірним для обвинуваченого. Розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах:
1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

За переконанням суду апеляційної інстанції, всупереч доводам захисника та підозрюваного, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для визначення у кримінальному провадженні альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави саме у розмірі 4 552 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який у даному кримінальному провадженні є відповідним і достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не є завідомо непомірним для нього, з урахуванням встановлених під час проведення досудового розслідування ризиків та обставин кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_6 ..

Висновки слідчого судді належним чином мотивовані та наведені обґрунтовані підстави для продовження підозрюваному ОСОБА_6 строку тримання під вартою, слідчий суддя оцінив в сукупності всі обставини, що враховуються при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою та належним чином мотивував своє рішення про відсутність підстав для застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Таким чином, ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2020 року про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 є законною і обґрунтованою, підстав для її скасування та задоволення апеляційної скарги захисника не вбачається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.309, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 ОСОБА_7 , залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2020 року про продовження підозрюваному ОСОБА_6 строку тримання під вартою до 18.12.2020 року, залишити без змін.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_________________ ________________ _______________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3