Справа № 640/5070/17
н/п 1-кп/953/87/20
"27" листопада 2020 р. м.Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань- ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
захисника - адвоката ОСОБА_6 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ліпецьк, Російської Федерації, громадянина України,не одруженого, офіційно не працевлаштованого, на утриманні осіб не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, запобіжний захід не обирався;
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Чугуїв, Харківської області, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, одруженого, осіб на утриманні не має, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , фактично мешкає: АДРЕСА_4 , запобіжний захід не обирався, раніше не судимий,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України,
В провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває на розгляді кримінальна справа відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України.
У судове засідання потерпілий ОСОБА_7 в черговий раз не з`явився, був повідомлений належним чином, про причини своєї неявки відомостей не надав.
Прокурор заявив про неможливість продовження розгляду кримінальної справи за відсутності потерпілого та вважав за можливе застосувати до нього штраф.
Обвинувачені ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_6 погодились з думкою прокурора.
Суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Судом встановлено, що потерпілий неодноразово ухилявся від участі у судових засіданнях, де його явка є обов`язковою, доказів відсутності його з поважних причин до суду надані не були, таким чином суд вбачає, що потерпілий зловживає своїми процесуальними правами, що призводить до неможливості розгляду справи з дотриманням розумних строків її розгляду.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнова проти України").
Аналізуючи практику Європейського суду з прав людини, можна дійти висновку, що критерії оцінки розумності строку розгляду справи/заяви має формувати суд, який розглядає справу/заяву. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, розгляду заяви, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.
Тому, суд наголошує, що роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі "Шульга проти України").
Відповідно до вимог ст. 325 КПК України якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду. Суд має право накласти грошове стягнення на потерпілого у випадках та порядку, передбачених главою 12цього Кодексу.
Вимогами ст.144 КПК України передбачено, що грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків. Грошове стягнення накладається під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою.
Згідно ст. 139 КПК України якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі: від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду. За злісне ухилення від явки свідок, потерпілий несе відповідальність, встановлену законом.
З огляду на викладене та враховуючи, що потерпілий не з`являється в судове засідання, де його явка є обов`язковою та не надав відомостей про поважність причини своєї неявки, що призводить до неможливості розгляду справи з дотриманням строків її розгляду, межі пред`явленого обвинувачення та захисту інтересів всіх осіб, суд вважає за необхідне накласти на потерпілого грошове стягнення у розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1051 грн.
Керуючись ст.ст.139,4,325 КПК України, суд, -
Накласти на потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 - грошове стягнення у розмірі 0,5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 1051 грн. на користь держави.
Судове засідання по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України відкласти до 20 січня 2021 року до 16-00 год.
Копію ухвали направити за місцем реєстрації потерпілого для організації виконання в частині стягнення грошового стягнення.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною 1статті 392 КПК України.

Особа, на яку накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення..

За злісне ухилення від явки потерпілий несе відповідальність, встановлену законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cуддя ОСОБА_1