Провадження № 1-кс/369/2618/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 жовтня 2020 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши клопотання слідчий СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Теплогорськ, Луганської області, українця, громадянина України, пенсіонера, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимого, за матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003223 від 25.10.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 160 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження за № 0003223 від 25.10.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 160 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у жовтні 2020 року, у невстановленому місці, у невстановлений час, ОСОБА_5 за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_7 та ОСОБА_8 виявили намір на пошук осіб для здійснення реалізації їх виборчого права на місцевих виборах, що мали відбутись 25 жовтня 2020 року за конкретно-визначеного кандидата за грошову винагороду у розмірі 700 гривень.
Після чого, ОСОБА_9 спільно із ОСОБА_7 та ОСОБА_8 діючи згідно попередньої домовленості, реалізовуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання підшукали 23 особи із числа жителів міста Лисичанськ, Луганської області, яким завчасно придбали квитки на потяг зі сполученням «Северодонецьк-Київ».
Так, 24.10.2020 року в невстановлений досудовим розслідуванням час ОСОБА_10 спільно із ОСОБА_8 та іншими визначеними особами потягом виїхали із міста Северодонецьк до міста Києва, де 25.10.2020 року прибули до міста Києва. В подальшому ОСОБА_5 , зустрів на Південному залізнодорожному вокзалі в м. Києві, вище вказаних осіб та розмістив їх у попередньо орендований автобус марки «IVECO» д.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_11 .
Після чого, вирушили до Києво-Святошинського району, Київської області з метою доставки їх до невстановлених на даний час в ході досудового слідства дільничних виборчих комісіях для подальшої реалізації свого виборчого права та здійснення голосування за конкретного кандидата на місцевих виборах за грошову винагороду де були затримані співробітниками поліції ГУ НП в Київській області.
Таким чином, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 160 КК України підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Теплогорськ, Луганської області, українець, громадянина України, пенсіонер, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимий.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 160 КК України обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами в їх сукупності.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

У ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування в розумні строки, виникла необхідність в застосуванні щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

В даному випадку ОСОБА_5 раніше не судимий та останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушень, передбаченого ч. 4 ст. 160 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 7 років.

Під час судового засідання прокурор вимоги клопотання підтримав з підстав викладених у ньому, просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_4 просили обрати більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов висновку про таке.
Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне провадження за № 0003223 від 25.10.2020 року, в якому 25.10.2020 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.160 КК України, затримано ОСОБА_5 .
Відповідно до ч.1, ч. 2 ст.29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, слідча суддя під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.
Виходячи з цього, в ході розгляду клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_5 в цілому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 160 КК України. Ця підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами в їх сукупності.

Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то слідчий суддя вважає доведеними прокурором ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки санкція ч. 4 ст. 160 КК України передбачає відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 7 років та відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів. Цей ризик враховано слідчим суддею.
Водночас слідчий суддя вважає, що ризики незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення мають незначний ступінь.
Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4)міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Як вже зазначалося, слідчий суддя вважає доведеним прокурором наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 160 КК України, ризиків його переховування від органів досудового розслідування та/або суду, а також впливу на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення .
Згідно з чч.1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:
- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).
- зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").
Слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_5 не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, отже, вважає обгрунтованим застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.
Як передбачено ч.1 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
На підставі вищевикладеного cлідчий суддя вважає законним і обґрунтованим застосування до підозрюваного ОСОБА_5 такого запобіжного заходу як домашній арешт у нічний час, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 у період часу з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин наступної доби строком на 58 днів, з одночасним покладенням на підозрюваного обов`язків, необхідність яких встановлена з наведеного обґрунтування клопотання та доведена прокурором у судовому засіданні.
Слідчий суддя вважає також необхідним зазначити, що на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003223 від 25.10.2020 р. потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_5 .
Керуючись ст. 1, 8, 29 Конституції України, стст.176-178, 181, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Теплогорськ, Луганської області, українця, громадянина України, пенсіонера, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 - відмовити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Теплогорськ, Луганської області, українця, громадянина України, пенсіонера, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, строком на 58 днів, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин наступної доби.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такі обов`язки:
1. прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожним їх викликом, що обґрунтовується необхідністю профілактично впливати на ОСОБА_5 , з метою сприяння неухиленню ним від слідства та суду, невчиненню ним інших кримінальних правопорушень;
2. не покидати у період часу з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин наступної доби місце постійного проживання, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
3.повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання з метою встановлення домашнього арешту за новою адресою мешкання;
4.здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік підозрюваного ОСОБА_5 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчого.
Визначити строк дії ухвали до 23 грудня 2020 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1