Справа № 461/4891/20
Провадження № 1-кс/461/6742/20
УХВАЛА

16.10.2020

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_1 ,

слідчого ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Львові клопотання слідчого Слідчого управління Головного управління поліції у Львівській області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного: ОСОБА_4 ,

за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000486 від 21 червня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. п. 6, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

18 серпня 2020 року до суду надійшло клопотання, яке обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 підозрюється у тому, що він, діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_6 та іншими невстановленими на даний час особами, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, з метою умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, заздалегідь домовились про спільне вчинення умисного вбивства ОСОБА_7 , який довготривалий час обіймав посаду голови сільської ради с. Миклашів Пустомитівського району Львівської області з корисливих мотивів. Останні завдали ОСОБА_8 удари по обличчю та тілу, а згодом, використовуючи клейку стрічку типу «скотч» та мотузки, зв`язали руки та ноги ОСОБА_8 у приміщенні вітальні будинку. Крім цього у приміщенні ванної кімнати по заздалегідь обумовленому плану підозрювані завдали ОСОБА_7 численні удари по голові та тулубу руками та ногами, в результаті чого спричинили йому тілесні ушкодження, що призвели до смерті останнього на місці події, заволодівши майном потерпілих.

Слідчий зазначає, що 01 липня 2020 року слідчим суддею Галицького районного суду м. Львова відносно підозрюваного ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, який спливає 28 серпня 2020 року.

Ризики, зазначені в ухвалі слідчого судді про застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшились, оскільки ОСОБА_4 може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей або документів, які мають істотне значення для справи;

- впливати на потерпілого, свідків з метою зміни їх показів під час досудового розслідування чи судового провадження.

Просить суд продовжити ОСОБА_4 строк тримання під вартою на 60 днів.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити.

Захисник ОСОБА_5 , вирішення клопотання залишила на розсуд суду.

Підозрюваний проти задоволення клопотання слідчого щодо продовження строку тримання під вартою заперечив. Просив суд змінити запобіжний захід на більш м`який.

Вирішуючи клопотання слідчого, слідчий суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України мета застосування запобіжного заходу визначена як забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також як запобігання спробам, вчинити інші незаконні дії, в т.ч. переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Проаналізувавши наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий підтверджує доводи клопотання, суд вважає що вони свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених п. п. 6, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України, на підтвердження чого в матеріалах кримінального провадження наявні вагомі докази, зокрема:

- покази потерпілої ОСОБА_8 щодо нападу на неї та чоловіка, заволодіння майном, вбивства ОСОБА_9 ;

- дані протоколу огляду місця події від 21 червня 2020 року, згідно якого оглянуто будинок АДРЕСА_1 ;

- дані протоколу огляду місця події від 21 червня 2020 року, згідно якого оглянуто ділянку дороги на виїзді із села Миклашів Пустомитівського району в сторону с. Нижня білка Пустомитівського району, на відстані 68 м. від вказівника про закінчення села виявлено та вилучено наступні речі: 1) сліди низу взуття, який перенесений на гіпсовий зліпок; 2) слід протектора від автомобільної покришки (шини), який перенесений на гіпсовий зліпок; 3) дванадцять фрагментів гілок які знаходилися біля місця з прим`ятою травою з ліва та права від дороги; 4) шість фрагментів гілок зрізаних з куща поруч з прим`ятою травою на яких наявні пошкодження; 5) ліву рукавицю чорного кольору з білими вкрапленнями та плямою бурого кольору; 6) ліву рукавицю з білими вкрапленнями;

- дані протоколу огляду місця події від 21 червня 2020 року, згідно якого оглянуто відкриту ділянку місцевості розмірами 10х10 метрів, що знаходиться на відстані 4-х метрів від проїжджої частини дороги по вул. Шевченка у с. Миклашів та 52 метрів від житлового будинку №85 по вул. Шевченка у с. Миклашів, де виявлено та вилучено: мобільний телефон «Samsung Galaxy А50» в корпусі та чохлі синього кольору;

- дані протоколу огляду місця події від 21 червня 2020 року, згідно якого оглянуто ґрунтову дорогу у с. Нижня Білка, що знаходиться на відстані 70 метрів від вказівника про початок села, де виявлено та вилучено: гіпсовий зліпок із слідом протектора автомобільної шини;

- дані протоколу огляду місця події від 22 червня 2020 року, згідно якого оглянуто труп ОСОБА_7 у приміщенні судово-медичного моргу Пустомитівського відділення судової експертизи, в ході проведення якого виявлено та вилучено: одяг з трупа ОСОБА_7 , зроблено змиви з обох рук на два марлеві тампони, відібрано зрізи нігтьових пластин пальців рук, відбитків долонь та пальців рук, зразки волосся, зразок крові на марлевий тампон, з шиї трупа вилучено відрізок клейкої стрічки сірого кольору, з кисті правої руки вилучено відрізок синтетичної мотузки синього кольору.

- дані протоколу огляду місця події від 22 червня 2020 року, згідно якого оглянуто ґрунтову дорогу, яка знаходиться на відстані 50 метрів від автодороги М06 сполученням Львів-Стрий, на з`їзді на 568км. в напрямку с. Раковець, Пустомитівського району Львівської області, в ході проведення якого виявлено та вилучено: фрагмент тканини з однієї сторони чорного кольору з іншої синього з ґудзиком із зображенням якоря; два фрагменти матерчатих чорних рукавиць; дві скляні пляшки, одна з яких містить напис «Львівська» - упаковані в одну картонну коробку; фрагмент скляної банки, об`ємом 0,5л.; фрагмент металевої банки з-під напою; фрагмент скляної пляшки; полімерну пляшку синього кольору із червоною кришечкою з написом Розпалювач Art-Т-500;

- дані висновку експерта № 861 від 22 червня 2020 року судово-медичної експертизи ОСОБА_8 , згідно якої встановлено, що у ОСОБА_8 виявлено синці на обличчі, на руках, на спині справа, садна на обличчі зліва, на червоній каймі та слизовій оболонці нижньої губи, в ділянці правого ліктьового суглобу, підшкірні крововиливи на слизовій оболонці нижньої губи, на обох променево-зап`ясних суглобах, на правому плечі. Вказані тілесні ушкодження утворились внаслідок контактів видимих ділянок тіла із тупими предметами та тупими предметами із продовгуватою поверхнею, до яких відносить і мотузка, могли виникнути 21 червня 2020 та відносяться до легкого ступеня тяжкості;

- дані протоколу обшуку від 30 червня 2020 року проведеного за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого було виявлено та вилучено предмети, зовні схожі за описом, що наданий потерпілою ОСОБА_8 ;

- дані протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 30 червня 2020 року, де останній підтвердив факт вчинення спільно з ОСОБА_6 та особою на ім`я ОСОБА_10 нападу на ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та заволодіння їх майном;

- дані протоколу затримання ОСОБА_4 30 червня 2020 року у м. Мукачево, відповідно до яких в ході затримання у підозрюваного було вилучено ювелірні вироби;

- дані протоколу проведення слідчого експерименту від 07 липня 2020 року за участі ОСОБА_4 , який на місці події продемонстрував обставини вчинення ним спільно з ОСОБА_6 інкримінованих кримінальних правопорушень.

Слідчий суддя на даному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Тому, на підставі оцінки сукупності отриманих доказів, слідчим суддею визначено, що причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для продовження строку дії щодо нього обмежувального заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчим та прокурором у кримінальному провадженні у повному обсязі доведене продовження існування певних ризиків, встановлених ухвалою слідчого судді про обрання запобіжного заходу.

Суд вважає, що на даний час є висока ймовірність того, що ОСОБА_4 , не будучи обмежений у спілкуванні із свідками, потерпілою, яким відомі обставини вчиненого злочину, буде здійснювати на них вплив шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу, з метою їх спонукання до ненадання показів, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, для того щоб він зміг уникнути кримінальної відповідальності.

Крім того, судом об`єктивно припускається можливість знищення, спотворення або приховування речових доказів, які можуть мати істотне значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

При визначенні імовірності переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України слід враховувати тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим в злочинах, у вчиненні яких він підозрюється. Ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Діяння, які інкримінується ОСОБА_4 , відносяться до особливо тяжких злочинів. Згідно з санкцією статей, у разі визнання його винуватим, він може бути позбавлений волі на строк 15 років або довічно. Кожна окремо з зазначених вище обставин не є вирішальною при оцінці наявності ризику переховування ОСОБА_4 , однак у сукупності між собою та з іншими обставинами цього кримінального провадження дає підстави стверджувати про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та суду на даному етапі кримінального провадження.

З огляду на характер кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 , обставини справи, судом не виключається продовження злочинної діяльності.

Слідчий суддя вважає неспроможною позицію сторони захисту щодо відсутності доказів на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що інші запобіжні заходи з об`єктивних причин не забезпечать законослухняну поведінку підозрюваного. Слідчий суддя також враховує, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Відтак, для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою слід продовжити на два місяці.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Положеннями ч. 4 ст. 183 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

З клопотання та повідомлення про підозру вбачається, що ОСОБА_4 підозрюється у тому, що вчинив кримінальні правопорушення, передбачені п. п. 6, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України, позбавивши особу життя.

Враховуючи зазначені обставини, у відповідності до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за доцільне при продовженні строку дії запобіжного заходу не застосовувати до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави.

Керуючись ст. ст. 371-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 у державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» на 60 днів до 14 грудня 2020 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_11