У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 грудня 2020 року м. Полтава
Слідчий суддя Октябрського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Полтавського РВП ПВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полтава, українця, громадянина України, з професійно-технічною освітою, працюючого молодшим приймальником товарів ТОВ «АТБ маркет», розлученого, маючого на утриманні неповнолітню дитину, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, по матеріалам досудового розслідування № 0000921, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.12.2020 року,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до суду з вищезазначеним клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , яке мотивує наступним.

У провадженні СВ Полтавського РВП Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000921 від 24 грудня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.12.2020 року, близько

19 год. 30 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи у приміщенні приватного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , діючи протиправно, з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, через ревнощі, з метою заподіяння смерті потерпілим ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , заздалегідь підготовленим ножем наніс ОСОБА_8 декілька ударів ножем, чим спричинив останній тілесні ушкодження у вигляді: різаної рани правого передпліччя та правої кисті з ушкодженнями м`яза згинача, різаної рани у ділянці правого колінного суглобу, після чого наніс потерпілій ОСОБА_7 декілька ударів ножем по тулубу та голові, внаслідок чого спричинив останній тілесні ушкодження у вигляді: проникаючого ножового поранення грудної клітини справа, множинні колото-різані рани обличчя, шиї, тулуба, верхніх кінцівок, але не закінчив злочин з причин, які не залежали від його волі.

Внаслідок вищевказаних злочинних дій ОСОБА_4 потерпіла ОСОБА_7 госпіталізована до КНП «Полтавська центральна районна лікарня» Полтавської районної ради з діагнозом: політравма, проникаюче ножове поранення грудної клітини справа, множинні колото-різані рани обличчя, шиї, тулуба, верхніх кінцівок, травматичний шок другого ступеня, післягеморогічна анемія другого ступеня.

Потерпіла ОСОБА_8 доставлена до КНП «Полтавська центральна районна лікарня» Полтавської районної ради з діагнозом: різана рана правого передпліччя та правої кисті з ушкодженням м`яза згинача Vn, різана рана у ділянці правого колінного суглобу.

24.12.2020 року о 23:00 год. ОСОБА_4 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

25.12.2020 року слідчим за погодженням із прокурором у кримінальному провадженні складено повідомлення про підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України (закінчений замах на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті двох або більше осіб).

На підставі наведеного, посилаючись на наявність ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення у кримінальному провадженні, слідчий просить обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний в судовому засіданні просив застосувати домашній арешт.

Захисник в судовому засіданні просила обрати цілодобовий домашній арешт, враховуючи те, що підозрюваний має постійну роботу, на утриманні у нього знаходиться неповнолітня донька, яку мати залишила, поїхавши на заробітки до Києва.

Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Встановлено, що 24.12.2020 року о 23:00 год. ОСОБА_4 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

25.12.2020 року повідомлено про підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України (закінчений замах на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті двох або більше осіб).

В матеріалах провадження містяться достатні дані, які переконують суд у тому, що підозрюваний міг вчинити інкримінований йому злочин, висунута підозра є обґрунтованою. При цьому слідчим суддею при обранні запобіжного заходу лише перевіряється наявність вагомих доказів, що можуть свідчити про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Питання щодо доведеності чи недоведеності вини підозрюваного не є предметом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Так, в судовому засіданні сторонами кримінального провадження надані докази, які на думку слідчого судді свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, що підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами а саме: протоколом обшуку від 24.12.2020 року, проведеним за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 25.12.2020 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 25.12.2020 року; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 , від 24.12.2020 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , від 25.12.2020 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , від 25.12.2020 року;

- наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення у кримінальному провадженні;

- жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним ризикам.

Суд, у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, враховує дані про особу підозрюваного в їх сукупності, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим, вік та стан його здоров`я, міцність соціальних зв`язків в місці його проживання, репутацію, майновий стан.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого та необхідність застосування щодо підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У відповідності до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею, 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України.
Враховуючи зазначене та передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України обставини, а також те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого із застосуванням насильства, слідчий суддя не визначає розмір застави.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 182-183, 193-194,196-197, 199, 202, 205, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Обрати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах строку тримання під вартою, передбаченого ч. 1 ст. 197 КПК України, строком на 60 днів, який обчислювати з 23 год. 00 хв. 24 грудня 2020 року.
Кінцевим днем тримання під вартою визначити 21.02.2021 року, 23 год. 00 хв.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1