УХВАЛА
(про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою)
Справа № 348/1598/20
Провадження № 1-кс/348/563/20

13 листопада 2020 року м. Надвірна
Слідчий суддя Надвірнянського районний суд Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Надвірнянської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , слідчого СВ Надвірнянського ВП ГУНП ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Надвірнянського ВП ГУНП в Івано-Франківській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, уродженця та жителя АДРЕСА_1 , не одруженого, з повною загальною середньою освітою, не працюючого, раніше судимого: 29.10.2013 вироком Богородчанського районного суду за ч. 3 ст. 185, ст. 69 КК України до покарання у виді громадських робіт строком 100 годин; 22.11.2019 вироком Богородчанського районного суду за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі на терміном 3 роки, на підставі ст. 75 КК України звільнено від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком 2 роки, громадянина України, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 2 ст. 289 КК України.

Клопотання надійшло до суду 12.11.2020.

Суд перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000528 від 05.09.2020 щодо кримінального провадження, у межах якого було подано клопотання, та, дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,-

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Надвірнянського ВП ГУНП в Івано-Франківській області, старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся в суд з клопотанням, погодженим з прокурором Надвірнянської місцевої прокуратури Івано-Франківської області ОСОБА_3 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 .

Обставини, зазначені в клопотанні.
В обгрунтування своїх вимог слідчий посилається на те, що слідчим відділенням Надвірнянського ВП ГУНП України в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000528 від 05.09.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 2 ст. 289 КК України.

Обгрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 2 ст. 289 КК України підтверджується зібраними по кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події від 05.09.2020, протоколом огляду місця події від 07.09.2020, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_9 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 11.09.2020, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , та іншими доказами в їх сукупності.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 2 ст. 289 КК України, найтяжкий з яких відноситься до категорії тяжких злочинів та передбачає покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої.

Ухвалою слідчого судді Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 18.09.2020 підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 16.00 год. 16.11.2020.

Відповідно 16.11.2020 закінчується шістдесятиденний строк тримання вартою підозрюваною ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, однак завершити досудове розслідування у зазначений строк не представляється можливим, оскільки необхідно ще провести процесуальні і слідчі дії, проведення та завершення яких потребує додаткового часу, а саме:

-08.10.2020 слідчим винесено постанову про призначення судово-психіатричної експертизи ОСОБА_5 , виконання якої доручено судовим експертам КНП «Прикарпатський обласний клінічний центр психічного здоров`я Івано-Франківської обласної ради». Однак, станом на сьогоднішній день судово-психіатрична експертизи ОСОБА_5 не завершена, що не дозволяє визначити психічний стан ОСОБА_5 у момент вчинення кримінальних правопорушень, що становлять інтерес для органів слідства та суду;

-виконати вимоги ст. 290 КПК України із сторонами кримінального провадження, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Висновок експерта щодо визначення психічного стану ОСОБА_5 матиме важливе значення для з`ясування всіх обставин кримінального правопорушення та буде мати доказове значення у кримінальному провадженні під час судового розгляду.

Виконання вказаних слідчих та процесуальних дій потребує додаткового часу і вони не могли бути завершені з наведених вище об`єктивних причин.

В клопотанні слідчого зазначено що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме що ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, усвідомлюючи можливість призначення йому покарання у виді позбавлення волі. Також ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, оскільки перебуваючи на волі об`єктивно матиме можливість вчиняти тиск на них, оскільки йому відомі їх особи. Крім того ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він, будучи раніше неодноразово судимим за вчинення корисливих злочинів, на шлях виправлення та перевиховання не став, правильних висновків для себе не зробив, та продовжив вчиняти нові умисні корисливі злочини, і таким чином становить небезпеку для суспільства.

Також слідчий просить врахувати, що ОСОБА_5 не одружений, не має постійного місця роботи, усталеного способу життя, на утриманні у нього нікого не має, що вказує на відсутність стійких соціальних зв`язків.

Вказані обставини дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів. Тому відносно підозрюваного ОСОБА_5 необхідно продовжити застосування виняткового запобіжного західу у виді тримання під вартою.

Враховуючи викладене, а також те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вище вказаним ризикам, не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 , можуть призвести до продовження його злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також негативно вплинуть на об`єктивне розслідування кримінального провадження, слідчий просить продовжити застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Також від захисника підозрюваного ОСОБА_5 -адвоката ОСОБА_6 поступило письмове клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Обставини, зазначені в клопотанні.
Клопотання обґрунтоване тим, що 17.09.2020 ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000528 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 2 ст. 289 КК України.

18.09.2020 ухвалою слідчого судді Надвірнянського районного суду ОСОБА_1 обрано ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме до 16-00 год. 16.11.2020, з альтернативою внесення застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму (43940,00 грн.).

У зв`язку з закінченням строку запобіжного заходу слідчий СВ Надвірнянського ВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_4 звернувся до Надвірнянського районного суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 .

У клопотанні слідчий фактично обґрунтовує свою позицію наявністю вище наведених ризиків, при цьому зазначає, що підстав для зміни чи скасування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою немає, а ризики, передбачені п.п. 1. 3. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися.

При цьому в клопотанні слідчим констатується, що слідством проведено всі необхідні процесуальні дії, крім як отримання результатів судово-психіатричної експертизи (яка проведена, однак результати якої у слідчого відсутні), та виконання у справі вимог ст. 290 КПК України.

Вважає, що наведені обставини дають можливість стверджувати, що до підозрюваного ОСОБА_5 може бути застосований менш суворий запобіжний захід, достатній для запобігання вище вказаним ризикам.

Так, відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статі.

Однак в клопотанні про продовження строку тримання під вартою в достатній мірі не обгрунтовані ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому тяжкість обвинувачення не може слугувати єдиним обгрунтуванням застосування тримання під вартою, тому окрім кваліфікації слід визначати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, інакше судові рішення щодо застосування, продовження тримання під вартою не відповідають вимогам практики ЄСПЛ та нормам КПК.

Також зазначає, що визначений слідчим суддею відповідно до ухвали від 18.09.2020 розмір застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму (43940,00 грн.) є непомірним для підозрюваного ОСОБА_5 , та визначення іншого (у бік зменшення) розміру застави також достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Позиція сторін кримінального провадження.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали дане клопотання просили його задоволити та продовжити застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 30 днів.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 -адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання прокурора та продовження застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Вважає, що прокурором не доведені належними доказами існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Також зазначає, що прокурором недоведено неможливість застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу. Крім того просить врахувати, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, працює по тимчасових заробітках, тобто має міцні соціальні зв`язки. Просить подане ним клопотання задоволити та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. У разі продовження застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою просить зменшити розмір застави, який є для підозрюваного непомірним.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника, також заперечив щодо продовження застосування відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки він не буде ухилятись від слідства та суду, впливати на потерпілого та свідків а також вчиняти інші кримінальні правопорушення. Крім того зазначив, що умови тримання під вартою в слідчому ізоляторі є незадовільними та не відповідають санітарним нормам. Клопотання свого захисника підтримав та просив застосувати до нього запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Оцінка і мотиви суду.
Заслухавши думку сторін, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч.ч. 3, 4, 5 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою .

Ухвалою слідчого судді Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 18.09.2020 підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 16.00 год. 16.11.2020.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 статті 177 КПК України встановлено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Щодо обґрунтованості підозри.
Запобіжні заходи можуть застосовуватись зокрема до підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій в порядку, передбаченому ст.ст. 276-279 КПК повідомлено про підозру.

Як підтверджується витягом з ЄРДР від 05.09.2020 досудове розслідування по кримінальному провадженні за № 0000528, розпочате 05.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, 16.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

17 вересня 2020 року на підставі п. 3 ч. 1 ст. 276, ч. 1 ст. 278 КПК України ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 1 ст. 296 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою про те, що ОСОБА_5 оголошено про підозру, вручено повідомлення про підозру та роз`яснено суть підозри, про що свідчить його особистий підпис (а.с. 27-29). Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Обгрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 1 ст. 296 КК України підтверджується зібраними по кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події від 05.09.2020, протоколом огляду місця події від 07.09.2020, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_9 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 11.09.2020, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , та іншими доказами в їх сукупності.

Сторона захисту не заперечує проти наявності обгрунтованої підозри та обставин, які б поставили під сумнів наявність обгрнутованої підозри, учасниками провадження не наводяться, тому слідчим суддею не перевіряються.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 1 ст. 296 КК України, найтяжкий з яких відноситься до категорії тяжких злочинів та передбачає покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої (ч. 2 ст. 289 КК України). Отже, виходячи із кваліфікації кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 289 КК України застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є законодавчо передбаченим.

Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання, та інші обставини, визначені в ст. 178 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що з врахуванням даних про особу ОСОБА_5 , з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні кримінальних правпорушень, і суспільну небезпечність самих кримінальних правопорушень, слідчим та прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що на даний час продовжють існувати ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зокрема ризик переховування підозрюваного від суду підтверджується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 1 ст. 296 КК України, найтяжкий з яких відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів та передбачає покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої, що може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності. Також суд враховує, що підозрюваний ОСОБА_5 офіційно не працює, не має постійного джерела доходу, в будь-який момент може змінити місце проживання, що в свою чергу свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків. Посилання сторони захисту про наявність в обвинуваченого міцних соціальних зв`язків суд вважає необгрунтованими та не підтвердженими належними доказами.

Ризик переховування від правосуддя суд оцінює в світлі обставин цього кримінального провадження та особистої поведінки підозрюваного ОСОБА_5 (особливості поведінки, сімейний стан, освіту, роботу, місце проживання, засоби до існування, тощо) і приходить до висновку, що ризик переховуватися є досить актуальним вважаючи на особистість підозрюваного та тяжкість ймовірного покарання.

При оцінці ризику впливу на потерпілого та свідків по кримінальному провадженні необхідно враховувати встановлений нормами КПК України порядок безпосереднього сприйняття судом показів від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні. Суд під час судового провадження може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав, отримав усно від свідків (ст. 23 КПК України). Тобто, ризик незаконного впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показів від свідків та дослідження їх судом.

Ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків по кримінальному провадженні підтверджується тим, що досудове розслідування по даному кримінальному провадженні триває, проводяться необхідні слідчі дії, спрямовані на встановлення усіх обставин кримінального правопорушення, потерпілий та свідки ще не були допитані в судовому засіданні, тому підозрюваним може бути здійснений вплив на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, оскільки йому відомі їх особи.

Наявність обґрунтованих ризиків вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення підтверджується тим, що ОСОБА_5 , будучи раніше неодноразово судимим, востаннє 22.11.2019 Богородчанським районним судом за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді 3 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком 2 роки, на шлях виправлення та перевиховання не став, правильних висновків для себе не зробив, та в період іспитового строку повторно підозрюється вчиненні нових умисних кримінальних правопорушень, в тому числі умисного корисливого злочину, тому на даний існують ризики того, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, зможе продовжити займатись злочинною діяльністю.

Таким чином посилання сторони захисту на відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України є безпідставними, оскільки слідчим та прокурором наведено достатні та переконливі докази про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України.

Отже, на даному етапі кримінального провадження, враховуючи наявність в ОСОБА_5 статусу підозрюваного у вчиненні тяжкого злочину та доведених ризиків, відомостей щодо особи підозрюваного, застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання про продовження застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу тримання під вартою прокурор на основі наданих доказів довів наявність обставин, які у своїй сукупності свідчать про те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання доведеним ризикам, зазначеним у клопотанні, буде недостатнім.

Так, особистого зобов`язання для запобігання трьом доведеним ризикам буде недостатнім, оскільки виконання покладених на підозрюваного обов`язків буде залежати виключно від волі самого ОСОБА_5 та їх порушення не матиме для нього очевидних і достатньо суттєвих негативних наслідків.

Застосування особистої поруки є неможливим, оскільки відсутні особи, які б висловили готовність надати письмове зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до суду на першу про те вимогу.

Посилання сторони захисту про можливість застосуваня до підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту слідчий суддя вважає необгрунтованими, оскільки враховує характер підозри ОСОБА_5 у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, що має підвищений ступінь суспільної небезпеки, наявність якої потребує забезпечення не лише прав ОСОБА_5 , але й високих стандартів охорони загальносуспільних інтересів, а так само особу підозрюваного, що дає підстави стверджувати те, що домашній арешт не забезпечить належних гарантій здатності підозрюваного самостійно дотримуватись належної процесуальної поведінки без додаткових стимулюючих факторів. Крім того ОСОБА_5 в будь-який момент може змінити фактичне місце проживання. Тому застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту не дає змоги в повній мірі нівелювати існуючі ризики, у тому числі переховування від суду.

Оскільки прокурором доведено обставини, передбачені пунктами 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, тому суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотання прокурора і наявність підстав для продовження застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, який здатен запобігти доведеним ризикам і забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Крім того завершити досудове розслідування в строк до 16.11.2020 слідчий не має об`єктивної можливості, оскільки необхідно ще провести процесуальні і слідчі дії, проведення та завершення яких потребує додаткового часу, а саме: 08.10.2020 слідчим винесено постанову про призначення судово-психіатричної експертизи ОСОБА_5 , виконання якої доручено судовим експертам КНП «Прикарпатський обласний клінічний центр психічного здоров`я Івано-Франківської обласної ради». Однак, станом на сьогоднішній день судово-психіатрична експертизи ОСОБА_5 не завершена, що не дозволяє визначити психічний стан ОСОБА_5 у момент вчинення кримінальних правопорушень, що становлять інтерес для органів слідства та суду. Також слідчому необхідно виконати вимоги ст. 290 КПК України із сторонами кримінального провадження, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Висновок експерта щодо визначення психічного стану ОСОБА_5 матиме важливе значення для з`ясування всіх обставин кримінального правопорушення та буде мати доказове значення у кримінальному провадженні під час судового розгляду.

Виконання вказаних слідчих та процесуальних дій потребує додаткового часу і вони не могли бути завершені з наведених вище об`єктивних причин.

Постановою прокурора продовжено строк досудового розслідування даного кримінального провадження до трьох місяців, тобто до 17.12.2020.

Зважаючи на те, що на даний час досудове розслідування триває, не проведено всіх необхідних слідчих (розшукових) дій, незастосування запобіжного заходу до підозрюваного на такому етапі буде негативно впливати на повноту досудового розслідування та встановлення об`єктивної істини по кримінальному провадженні, тому слідчий суддя доходить до висновку, що тримання під вартою є достатнім та необхідним заходом забезпечення кримінального провадження.

Крім того слідчим та прокурором при поданні клопотання про продовження строку тримання виконано вимоги ст. 199 КПК України.

Зокрема клопотання про продовження ОСОБА_5 строку тримання під вартою містить відомості, передачені ст. 184 КПК України.

Також слідчим та прокурором під час розгляду клопотання доведено існуванням обставин, передбачених ч. 3 ст. 199 КПК України, а саме що заявлені слідчим та прокурором ризики не зменшились та на даний час продовжуються існувати, а також зазначено обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Крім того слідчим та прокурором в судовому засіданні доведено, що зазначені обставини виправдовують подальше тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою.

Тому клопотання прокурора про продовження застосування до підозрюваного ОСОБА_5 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід задовільнити.

В задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 -адвоката ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту слід відмовити, оскільки слідчий суддя дійшов до висновку про неможливість жодного із більш м`яких запобіжних заходів забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, тому застосування тримання під вартою, на даному етапі є виправданим.

Щодо розміру застави.
Також суд зазначає, що розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина 4 статті 182 КПК).

Отже розмір застави відповідно до статті 183 КПК встановлюється за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. При цьому розмір застави, у відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалою Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 18.09.2020 підозрюваному ОСОБА_5 визначено заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 43940 грн.

Оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчим суддею визначено мінімально можливий розмір застави, передбачений ст. 182 КПК України.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що визначений раніше розмір застави зберігає здатність забезпечувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути зміненим. Підстави для зменшення визначеного розміру застави відсутні.

Отже продовжуючи строк тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_5 як альтернативу запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою, запобіжний захід у вигляді застави у розмірі, визначеному раніше ухвалою Надвірнянського районного суду сумі 43940,00 грн., враховуючи, тяжкість кримінальних правопорушень, у яких він підозрюється та можливості переховуватися від суду, впливу на потерпілого та свідків, вчинення іншого правопорушення, стадію судового розгляду, особу підозрюваного, який працює по тимчасових заробітках, відсутність утриманців. На думку суду такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_5 слідчий суддя не вбачає.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених ч. 3 або 4 ст. 183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:

-прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурора або суду, із визначеною періодичністю;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177-178, 331, 395 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Надвірнянського ВП ГУНП в Івано-Франківській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Надвірнянської місцевої прокуратури Івано-Франківської області ОСОБА_3 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 задовільнити.

Продовжити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 1 ст. 296 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк тридцять днів. Визначити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 до 15 год. 30 хв. 12 грудня 2020 року.

Тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 здійснювати в ДУ «Івано-Франківська установа виконання покарань (№ 12)».

Розмір застави, визначений ухвалою слідчого судді Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 18.09.2020 у сумі 43940 (сорок три тисячі дев`ятсот сорок) гривень 00 коп. залишити без змін.

Застава може бути внесена підозрюваним чи іншою особою на депозитний рахунок UA0002265, МФО: 820172, код отримувача: 26289647, банк отримувача: ДКС України, м. Київ.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

-прибувати до визначеної службової особи слідчого, прокурора або суду, із визначеною періодичністю;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Порушення вище викладених умов запобіжного заходу у вигляді застави має наслідком звернення застави в дохід держави та зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя/ суд вирішуватиме питання про застосування до підозрюваного/обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Якщо підозрюваний/обвинувачений виконає всі покладені на нього цією ухвалою зобов`язання, застава повертається підозрюваному/обвинуваченому/заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Копію ухвали вручити обвинуваченим та прокурору і направити начальнику ДУ «Івано-Франківська установа виконання покарань (№ 12)» Міністерства юстиції України для виконання.

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 -адвоката Семенціва про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт відмовити.

Ухвала слідчого судді підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого.

Про прийняте рішення повідомити зацікавлених осіб.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1