У Х В А Л А

21 грудня 2020 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5
розглянувши клопотання слідчого Слідчого відділу Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001883 від 26.10.2020р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,
в с т а н о в и в:

До слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого Слідчого відділу Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий послався на те, що слідчим відділом здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001883 від 26.10.2020р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. За твердженням слідчого, у ході досудового розслідування встановлені такі обставини.

26.10.2020 року близько 00 год. 30 хв. ОСОБА_4 та ОСОБА_7 знаходилися за місцем свого місця проживання по АДРЕСА_1 , де спільно вживали алкогольні напої. Під час вживання спиртних напоїв, між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виникла словесна сварка, під час якої у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на умисне вбивство ОСОБА_7 . Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно та усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, ОСОБА_4 близько 00 год. 45 хв., перебуваючи в будинку АДРЕСА_2 , схопив у руки невстановлений на даний час предмет, який має рублячі властивості, та вказаним предметом наніс ОСОБА_7 не менше п`яти ударів по голові, спричинивши останньому множинні травми голови з ушкодженням кісток черепа та головного мозку, що призвели до відкритої черепно-мозкової травми. Відповідно до лікарського свідоцтва №492 від 26.10.2020 року смерть ОСОБА_7 настала від множинних травм голови з ушкодженням кісток черепа та головного мозку, що призвело до відкритої черепно-мозкової травми.

Ґрунтуючись на цих обставинах, слідчий зазначає про наявність у діях підозрюваного складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В обґрунтування необхідності продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий у клопотанні зазначив про те, що продовжують існувати ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема про ризики переховування від органів досудового розслідування, суду, незаконно впливати на свідків, а також може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Неможливість запобігання зазначеним вище ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів обґрунтовує тяжкістю інкримінованого злочину, що обумовлює можливість тримання під вартою. Зазначає, що враховуючи встановлені обставини кримінального правопорушення та поведінку підозрюваного після цього, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не гарантує можливості запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання та просив продовжити підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою, вказав на підтвердження долученими до клопотання матеріалами обґрунтованості підозри та наявність ризиків кримінального провадження.

В свою чергу, підозрюваний та його захисник заперечили щодо задоволення клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід. Захисник ОСОБА_5 зазначила, що ОСОБА_4 одружений, має 4 (чотирьох) неповнолітній дітей та стареньку маму, які перебувають на його утриманні. Крім того, ОСОБА_4 раніше не судимий, позитивно характеризується за місцем проживання, має постійне неофіційне місце роботи з достатнім розміром доходу.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28.10.2020 р. щодо підозрюваного ОСОБА_4 обрано запобіжних захід у вигляді тримання під вартою до 24.12.2020 року включно.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Санкція ч. 1 ст. 115 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а тому, виходячи із кваліфікації кримінальних правопорушень застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є законодавчо передбаченим. Разом з тим, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам кримінального провадження (ч. 1 ст. 183 КПК України).

Вимоги статті 194 КПК України зобов`язують слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути враховані при обранні запобіжного заходу. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.
Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, тому враховуючи ст. 8, 9 КПК України слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. Тривала практика ЄСПЛ сформувала позицію, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Описана в клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій вказаного кримінального правопорушення слідчим суддею заслухано пояснення підозрюваного, а також досліджено матеріали, надані сторонами, зокрема протокол огляду місця події - домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 ; акт застосування службового собаки від 26.10.2020 року, відповідно до якого службовий собака взяв слід з місця вчинення злочину та повів до автомобілю, де знаходився підозрюваний ОСОБА_4 ; протокол огляду місця події від 26.10.2020 року, яким оглянуто труп ОСОБА_7 , в ході якого встановлено наявність тілесних ушкоджень на голові; довідку Бориспільської багатопрофільної лікарні інтенсивного лікування від 26.10.2020 року, відповідно до якої у ОСОБА_7 діагностовано кому 3 ступеня, травматичний шок 3 ступеня, ВЧМТ, численні рубані рани голови, алкогольне сп`яніння, агонію; лікарське свідоцтво про смерть №492 від 26.10.2020 року; показання свідка ОСОБА_8 від 26.10.2020 року; показання свідка ОСОБА_9 від 26.10.2020 року; показання свідка ОСОБА_10 від 27.10.2020 року; показання свідка ОСОБА_11 від 26.10.2020 року; протокол перегляду відеозапису з камери відео-спостереження з місця вчинення злочину від 27.10.2020 року; протокол затримання підозрюваного ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України; показання свідка ОСОБА_12 від 04.12.2020 року; показання свідка ОСОБА_13 від 08.12.2020 року; показання свідка ОСОБА_14 від 08.12.2020 року; протокол огляду від 10.12.2020 року. Отже, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення.

Щодо ризиків кримінального провадження.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Санкція ч. 1 ст. 115 КК України передбачає позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Слідчий суддя погоджується з доводами прокурора, що підозрюваний може вчиняти в подальшому дії з метою переховування, а співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим. Також, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо наявності ризику незаконного впливу на свідків, хоча останній є мінімальним. Водночас, наявність ризику, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, прокурором взагалі не доведено. Отже, слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а тому на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.
Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (у тому числі щодо належного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і руху кримінального провадження. На думку слідчого судді, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, навіть із застосуванням електронних засобів контролю та при забороні підозрюваному цілодобово залишати житло, не зможе унеможливити спробам переховуватись від органів досудового розслідування. Про обрання відносно підозрюваного особистої поруки не надходило жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру. Застосування до підозрюваного особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного і не зменшить наявність ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації. Отже, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора про недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу. Правові підстави для передбачення можливості призначення застави як альтернативи запобіжному заходу у виді тримання під вартою відсутні.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 до 26.01.2021 року включно.
Утримувати підозрюваного ОСОБА_4 09.06.1980 року під вартою у Державній установі «Київській слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Повний текст ухвали слідчого судді оголошено 22.12.2020р. об 08.30 год.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1