№ 336/7/21
н/п 1-кс/336/25/2021
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2021 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стостовно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Запоріжжя, громадянина України, неодруженого, який дітей на утриманні не має, із середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий:
- 20.11.2019 Шевченківським районним судом м. Запоріжжя за ч. 1 ст. 186 КК України, до покарання у виді штрафу в розмірі 850 гривень;
- 25.08.2020 Шевченківським районним судом м. Запоріжжя за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі з іспитовим строком 3 роки;
по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000011 від 03 січня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді із вищевказаним клопотанням, яким просить обрати щодо вищеназваного підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів.
У судовому засіданні прокурор наполягав на заявленому клопотанні за викладеними в ньому підставами.
Підозрюваний не заперечував обґрунтованість підозри, просив застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою. Пояснив, що на час затримання перебував у світлій куртці.
Захисник, не погодився із існуванням обґрунтованої підозри. Зокрема, пославшись на порушення права ОСОБА_5 на захист, який був фактично затриманий о 04-00 год., а у протоколі огляду місця події від 03.01.2021 , складеного в період часу з 07.58 год. по 08.06 год. без участі захисника, викладені відомості, що зі слів ОСОБА_5 , він викрав кавовий апарат. Адвокат зауважує, що протоколи допиту свідків складені оперуповноваженими, за відсутності даних у матеріалах справи про доручення на проведення слідчих дій. Адвокат надав суду медичну документацію стосовно ОСОБА_5 та, посилаючись на стан здоров`я підозрюваного, просив обрати більш м`який запобіжний захід, а саме у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю.
Присутня в залі судового засідання мати підозрюваного, ОСОБА_7 , не заперечувала проти застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за місцем їх спільного проживання.
Заслухавши думки учасників судового засідання, перевіривши клопотання та доводи прокурора наданими доказами, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Так, згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити речі чи документи, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
За змістом ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує особі, у разі визнання її винною, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, репутацію обвинуваченого, наявність у нього судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів у випадках їхнього попереднього застосування.

Із змісту наведених норм випливає, що завданням застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки особи, яка піддана кримінальному переслідуванню, а при обранні того чи іншого запобіжного заходу, достатнього і необхідного у кожному конкретному випадку, крім тяжкості звинувачення необхідно враховувати сукупність перелічених в законі обставин.

В силу ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Як встановлено слідчим суддею та підтверджується матеріалами справи, в провадженні СВ Шевченківським ВП Дніпровського ВП ГУНП України в Запорізькій області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000011 від 03 січня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
За змістом клопотання, ОСОБА_5 підозрюються у тому, що він 03.01.2021, приблизно о 03 год. 16 хв., маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, діючи повторно, з корисливих мотивів, будучи впевненим, що за його діями ніхто не спостерігає, за допомогою консервного ножа, шляхом пошкодження металевої стіни, проник у приміщення торгівельного кіоску, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , звідки таємно викрав майно, ФОП « ОСОБА_8 », а саме вісім пачок із тютюновими стіками марки «Heets», вартістю 50 гривень за одну одиницю на загальну суму 400 гривень 00 копійок, чим завдав ФОП « ОСОБА_8 » матеріальну шкоду на вищевказану суму.
Отже, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а саме таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаному з проникненням у приміщення, вчиненому повторно.
Відповідно до протоколу затримання 3 січня 2021 року (фактичне затримання 3 січня 2021 року о 04 годині 00 хвилин) ОСОБА_5 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
Того ж дня ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, на думку слідчого судді, підтверджується:
- даними протоколу огляду місця події від 03.01.2021, з якого, зокрема вбачається, що стінка кіоску має виріз фрагменту металевого листа, що зроблений предметом із колюче-ріжучими властивостями (а.с. 10-12);
- відомостями протоколу допиту свідка ОСОБА_10 , з якого випливає, що свідок почула крики та з вікна своєї квартири бачила чоловіка, який ламав стінку кіоску, а потім останній направився у бік АДРЕСА_3 (а.с. 29-30);
- даними рапорту, з якого вбачається, що оператор 102 03.01.2021 о 03.15 год. отримав повідомлення, що навпроти 3-го пологового будинку невідомі ламають кіоск на зупинці, погасили світло, обірвали проводи; один побіг в бік у світлій куртці; скільки всього осіб заявниця не бачить, оскільки темно. Завдання по події отримав патруль УПП, а саме інспектор Завізіон (а.с. 8);
- відомостями, що містяться у протоколах допиту свідків інспекторів УПП в Запорізькій області ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,з яких вбачається, що вказані інспектори патрульної поліції затримали ОСОБА_5 після переслідування під час відпрацювання інформації, отриманої від свідка ОСОБА_10 , при собі підозрюваний тримав блок стіків марки «Heets», за думкою інспекторів поліції, ОСОБА_5 біг у лісопосадку, що розташована між АДРЕСА_3 (а.с. 19-24);
- аналогічними даними, що викладені у рапорті ОСОБА_11 (а.с. 9), протоколах допиту свідків інспекторів роти ТОР УПП в Запорізькій області ОСОБА_13 , ОСОБА_14 (а.с. 25-28);
- бухгалтерською документацію ФОП ОСОБА_8 підтверджується заподіяння останньому матеріальних збитків (а.с. 47-49).
Суд відхиляє посилання захисника на відсутність доручення слідчого оперативним підрозділам на здійснення допиту свідків, адже таке доручення міститься у матеріалах справи (а.с. 18а). Відсутність зі слів захисника такого документу у наданих стороні захисту матеріалах клопотання, не спростовує його існування, із змістом доручення захисник і підозрюваний мали можливість ознайомитися в судовому засіданні та, за необхідності, надати свої заперечення.
Слідчий суддя на підтвердження існування обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним злочину не бере до уваги пояснення ОСОБА_5 про те, що він викрав кавовий автомат, які викладені у протоколі огляду місця події від 03.06.2021, складеному у період часу 07.58 год. по 08.06 год. без участі захисника (а.с. 13-18), адже викрадення кавового автомату у повідомленій підозрі ОСОБА_5 не висувалося.
Відтак, слідчий суддя доходить до переконання, що підозрюваний ОСОБА_5 міг вчинити злочин, зазначений у клопотанні, а відтак підозра відповідає критерію обґрунтованості.
Також установлено, що підозрюваний є раніше неодноразово судимим за умисні злочини проти власності, не має легального джерела доходу, що свідчить про існування ризику продовження злочинної діяльності (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).
У межах цього кримінального провадження підозрюваного повідомлено про підозру у вчиненні під час іспитового строку тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років; що свідчить про існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Посилання на існування ризику незаконного впливу на представника потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні є формальним, належним чином не обґрунтованим, а тому існування вказаного ризику не є доведеним.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання (ч. 4 ст. 194 КПК України).
В обґрунтування неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчий у клопотанні зазначив, що такий захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти зазначеним ризикам; такий захід не відповідає особі підозрюваного.
Дійсно, під час випробування за попереднім вироком за допущене одноразово порушення умов та порядку звільнення від відбування покарання з випробуванням ОСОБА_5 письмово попереджено про скасування звільнення від відбування покарання з випробуванням і направлення для відбування призначеного покарання (а.с. 36), що може свідчити про певний ризик невиконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.
Проте такий ризик є мінімальним та може бути усунений шляхом застосування цілодобового домашнього арешту за місцем його мешкання, як просить захисник.
Враховуючи факти, встановлені у судовому засіданні та матеріали, на які посилався слідчий та прокурор, суд приходить до висновку, що при розгляді клопотання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, прокурор довів обставини, передбачені п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 194 КП України, тобто, що наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, та наявні ризики, передбачені п.1, п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від досудового розслідування та суду, продовжити злочинну діяльність.
Однак слідчим та прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний досягти дієвості даного кримінального провадження, тобто не наведено жодних доводів, які б давали підстави вважати, що внаслідок застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі, підозрюваний не буде виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки.
Стан здоров`я обвинуваченого (за наданими стороною захисту медичними документами ОСОБА_5 у період з 10 по 19 жовтня 2020 переніс хірургічні втручання: лапаротомію та спленектомію, тобто видалення селезінки) також відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 178 КПК України має враховуватися при обранні запобіжного заходу.
Відповідно до положень ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.
Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Частина 2 ст. 195 КПК України визначає, що електронні засоби контролю можуть застосовуватися:
1) слідчим на підставі ухвали слідчого судді, суду про обрання стосовно підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі, якою на останнього покладено відповідний обов`язок;
2) працівниками органу Національної поліції на підставі ухвали слідчого судді, суду, якою щодо підозрюваного, обвинуваченого обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Аналіз наведених правових норм (ч. 5 ст. 181, п. 2 ч. 2 ст. 195 КПК України) дає підстави для висновку, що у випадку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту застосування (використання) електронних заходів з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, є дискреційними повноваженнями органу Національної поліції нарівні із правом з`являтися в житло особи, вимагати надання пояснень тощо.
Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст.178 КПК України, на думку слідчого судді запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам, та саме вказаний запобіжний захід необхідно застосувати до ОСОБА_5 із покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.177, 178, 184, 193, 196 КПК України,
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого задовольнити частково.
Звільнити негайно з-під варти ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в залі суду та зобов`язати його невідкладно прибути до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, в суд за першим викликом;

2) повідомляти слідчому, прокурору, суду про зміну свого місця проживання;

3) не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду.

Роз`яснити підозрюваному його обов`язки та наслідки їх невиконання.

Визначити строк дії цієї ухвали по 02 березня 2020 року включно.

Цю ухвалу передати для виконання Шевченківському відділенню поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП України в Запорізькій області за місцем проживання підозрюваної, зобов`язавши названий орган негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчого.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

05.01.21