29.01.2021
Справа № 642/5366/20
Провадження №1-кс/642/242/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 січня 2021 року м. Харків
Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , перекладача - ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного - ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого Холодногірського ВП ГУНП України в Харківській області капітана поліції ОСОБА_7 , по кримінальному провадженню, внесеному 16.10.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001836 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 ( ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Баку, громадянина Азербайджану, азербайджанця, з середньою освітою, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, без постійного місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 обвинувальний акт відносно якого за ч. 3 ст. 185 КК України 05.06.2020 направлений до Ленінського районного суду міста Харків, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

27.01.2021 року слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що в провадженні СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0001836 від 16.10.2020 року, за ч. 2 ст. 190 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 , обвинувальний акт відносно якого за ч. 3 ст. 185 КК України 05.06.2020 направлений до Ленінського районного суду міста Харків, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та знову, вчинив корисливий злочин за наступних обставин:
Так, 10.10.2020 року приблизно о 18 годині 00 хвилин, ОСОБА_6 разом із малознайомим йому раніше ОСОБА_9 знаходились на вулиці за адресою: АДРЕСА_2 . ОСОБА_6 під час спілкування побачив у ОСОБА_9 мобільний телефон "Redmi 8А Ocean Blue" та у нього виник злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_6 діючи з корисних спонукань, повторно, з метою власного збагачення, під приводом подзвонити, попросив у ОСОБА_9 його мобільний телефон "Redmi 8А Ocean Blue", не маючи наміру його повертати. ОСОБА_9 не підозрюючи про намір ОСОБА_6 передав йому свій мобільний телефон, після чого ОСОБА_6 продовжуючи свої злочинні дії з місця скоєння злочину зник, та розпорядився викраденим майном на власний розсуд.
Таким чином, ОСОБА_6 , зловживаючи довірою потерпілого, обернув на свою користь належний ОСОБА_9 мобільний телефон "Redmi 8А Ocean Blue", вартістю згідно висновку судово-товарознавчої експертизи ХНДІСЕ № 17461 від 26.10.2020, 2222 гривні 22 копійки. Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, тобто заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайство), вчинене повторно.
У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється: ОСОБА_6 ( ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Баку, громадянина Азербайджану, азербайджанця, з середньою освітою, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, без постійного місця реєстрації, мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 обвинувальний акт відносно якого за ч. З ст. 185 КК України 05.06.2020 направлений до Ленінського районного суду міста Харків.
Вина підозрюваного ОСОБА_6 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме протоколами огляду місця події, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , протоколом пред`явлення особи для впізнання потерпілому, вилученим мобільним телефоном потерпілого у ОСОБА_6 .
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки існують аргументовані ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Окрім того, в Ленінському районному суду м. Харкова перебуває на розгляді обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 185 КК України, на виклики до суду не з`являється, переховуються, у зв`язку з чим існують істотні ризики переховування підозрюваного від слідства.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечували та просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши сторін, дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно п. 7 Постанови Пленуму ВССУ № 14 від 19.12.2014 року «Про узагальнення судової практики застосування судами першої та апеляційної інстанцій процесуального законодавства щодо обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою» у ч. 1 ст. 197 КПК визначено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Судам під час визначення строку закінчення дії ухвали про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід враховувати, що в разі продовження тримання під вартою попередня ухвала втрачає свою силу. Такий підхід відповідає загальній засаді законності кримінального провадження і унеможливлює випадки визначення в ухвалі строку тримання під вартою понад 60 днів.
Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або продовжити злочину діяльність. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, має бути враховано тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу обвинуваченого та розмір заподіяної ним майнової шкоди.
Відповідно до ст. 194 КПК України - під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
Відповідно до п.4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен, кого позбавлено свободи внаслідок арешту або тримання під вартою. має право ініціювати провадження, в ході якого суд без зволікання встановлює законність затримання і приймає рішення про звільнення, якщо затримання є незаконним.
Відповідно до п.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенція), ратифікованої Законом України від 17.07.1997 р. № 475/97 ВР, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім певних випадків та відповідно до процедури, встановленої законом. П. З ст. 5 Конвенції кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту "с" пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу, і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання. Це ж положення відображено в ч. 4, 5 ст. 28 КПК України, а саме кримінальне провадження щодо особи, яка тримається під вартою має бути здійснено невідкладно і розглянуто в суді першочергово. Кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.
З моменту ратифікації Конвенції Україна взяла на себе низку зобов`язань у сфері захисту прав людини. Серед них відповідно до статей 32, 46 Конвенції є визнання Україною юрисдикції Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), яка поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції та протоколів до неї, а також виконання остаточних рішень ЄСПЛ у справах проти України. ч.4 ст.9 КПК України вказує, що у разі наявності протиріччя норм КПК України міжнародному договору, застосовуються положення відповідного міжнародного договору.
В п. 48 рішення «Чеботар проти Молдови» N 35615/06, від 13 листопада 2007 року вказується, що вимога обґрунтованої підозри є важливим елементом гарантії від свавільного арешту і затримання. Того факту, що підозра є добросовісною, недостатньо. Слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин. Суд підкреслює в цьому зв`язку, що за відсутності розумної підозри особу не може бути заарештовано або затримано з метою змусити його дати свідчення або свідчення проти інших осіб, або для виявлення фактів або інформації, які можуть служити для обґрунтування підозр щодо нього.
Відповідно до п.1 ч.1 ППВСУ № 11 від 17.10.2014 "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення" При здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.
Загальне положення щодо розумних строків у таких випадках викладено у правовій позиції ЄСПЛ в рішенні у справі "Харченко проти України", згідно з якою "розумність" строку тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно. Вона має оцінюватися в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів, переконливості аргументів заявника, викладених у його клопотанні про звільнення. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).
Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання осіб під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахування конкретних обставин. Тримання осіб під вартою може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
При розгляді питання про доцільність тримання осіб під вартою судовий орган повинен брати до уваги факти які можуть мати відношення до справи: характер «обставини» і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин, покарання яке можливо буде призначене в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України метою застосування до підозрюваного міри запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_6 офіційно не працює, не має постійного джерела доходу, не має постійного місця реєстрації, може незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому провадженні, а тому може продовжити свою злочинну діяльність або вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того, на судові виклики по розгляду обвинувального акту відносно нього за ч. 3 ст. 185 КК України до Ленінського районного суду м. Харкова не з`являється, переховується від суду, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам (спробам) шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, оскільки відповідно до ст. 12 КК України злочин, передбачений ч.2 ст. 190 КК України, є нетяжким злочином. Вказані докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 190 КК України.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що застосування відносно ОСОБА_6 більш м`яких запобіжних заходів недостатнє для забезпечення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а тому обирає йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого Холодногірського ВП ГУНП України в Харківській області капітана поліції ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 ( ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор», строком на 60 (шістдесят) днів.
Строк затримання обчислювати з 27 січня 2021 року.
Строк дії ухвали до 27 березня 2021 року.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України одночасно, визначити підозрюваному розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 45400 (сорок п`ять тисяч чотириста) грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали або у разі продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 ( ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 у разі внесення застави наступні обов`язки:
- прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;
- не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та/або суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до органу досудового розслідування свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_6 ( ОСОБА_8 ) вважатиметься таким, до якого по даному кримінальному провадженню застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду в 5-денний термін з дня її оголошення.
Повний текст ухвали виготовлений 29.01.2021.

Слідчий суддя ОСОБА_1