ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3237/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" вересня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , власника майна ОСОБА_3 , володільця майна ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання дізнавача відділу дізнання Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001124 від 13.09.2020, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
14 вересня 2020 року дізнавач відділу дізнання Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Київської міської прокуратури № 2 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на транспортний засіб «Опель Астра», д.н.з. НОМЕР_1 , ключі від нього та свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 , які були вилучені 13.09.2020 в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Тепловозна, біля входу до кладовища.
Матеріали клопотання надійшли та передані слідчому судді 14.09.2020.
З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що в провадженні У провадженні відділу дізнання Дарницького УП ГУНП України в місті Києві розпочато кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00011124 від 13.09.2020, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.09.2020 приблизно о 13 год. 50 хв. за адресою: м. Київ, вул. Тепловозна, 2 працівниками поліції було зупинено транспортний засіб «Опель Астра», д.н.з. НОМЕР_1 , за кермом якого перебував ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В ході перевірки номера агрегата даного транспортного засобу було виявлено явні ознаки підробки кузова.
В подальшому, в ході проведення огляду місця події, було вилучено транспортний засіб «Опель Астра», д.н.з. НОМЕР_1 , ключі від нього та свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 .
Постановою від 13.09.2020 у відповідності до ч. 1 ст. 98 КПК України вищевказані речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001124 від 13.09.2020, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.
Клопотання обґрунтовано тим, що заявлене до арешту майно є доказом злочину і його арешт необхідний з метою проведення транспортно-трасологічної експертизи та технічної експертизи документів, що унеможливлює її проведення без об`єктів дослідження, оскільки випадку не накладення арешту на вказане майно, існує загроза пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна, що унеможливить встановлення істотних обставин у кримінальному провадженні.
У судовому засіданні дізнавач вимоги клопотання підтримав надавши пояснення аналогічні змісту клопотання.
Власник майна ОСОБА_3 та володілець майна ОСОБА_4 проти задоволення вимог клопотання не заперечували.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно розглядається без повідомлення власника майна та інших зацікавлених осіб.
Фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів здійснювалась, згідно ч. 4 ст. 107 КПК України.
Дослідивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вислухавши доводи дізнавача в обґрунтування необхідності накладення арешту на вилучене майно, пояснення володільців майна, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (ст. 84 КПК України).
У відповідності до ч. ч. 1, 2 ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим у порядку, передбаченому цим Кодексом. Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора (ст. 132 КПК України).
Зокрема п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачений такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду (ч. 2 ст. 168 КПК України).
У відповідності ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
При розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
З огляду на зазначені вимоги закону, слідчий суддя приходить до висновку про те, що вказане вилучене майно відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні та є на даній стадії досудового розслідування тимчасово вилученим майном.
Абзацом 2 ч. 5 ст. 171 КПК України передбачено, що у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
З матеріалів клопотання слідує, що майно було вилучено 13.09.2020, а з клопотанням до слідчого судді дізнавач звернувся 14.09.2020, що підтверджується вхідним штемпелем загальної канцелярії суду, а відтак клопотання подано в межах установленого процесуального строку та дотримано вимоги ст.ст. 167, 168, 171 КПК України.
Окрім того, дізнавачем у клопотанні наведено вагомі доводи, які свідчать, що тимчасово вилучене майно в ході проведення огляду місця події має відношення до кримінального провадження, та таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.
Зважаючи на те, що дізнавачем доведено необхідність накладення арешту на майно, тому, враховуючи можливість забезпечення належного зберігання нерухомого майна, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, вбачаю достатні обґрунтовані підстави для задоволення даного клопотання, оскільки документи додані до клопотання свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою забезпечення збереження речових доказів, до того ж, будь-яких негативних наслідків, які можуть негативно позначитися на інтересах власників майна та інших осіб від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт нерухомого майна, слідчим суддею не встановлено.
Керуючись ст.ст. 98, 107, 131, 132, 167-168, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання-задовольнити.
Накласти арешт на транспортний засіб «Опель Астра», д.н.з. НОМЕР_1 , ключі від нього та свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії вказаної ухвали слідчого судді.
Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: