ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/530/21
Провадження № 1-кс/210/237/21

"31" січня 2021 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 , захисник ОСОБА_5 , за участі слідчого ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчий СВ Металургійного відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_7 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного 29 січня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000080, за ч.3 ст.15 ч.2 ст.186 КК України
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , у місті Кривий Ріг Дніпропетровської області, українець, громадянин України, з середньо - технічною освітою, не одружений, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий, останні рази: 1) 23.08.2018 Дзержинським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.3 ст.15, ч.2 ст.185, ч.2 ст.185, ч.3 ст.15 ч.3 ст.185, ч.3 ст.185 КК України із покаранням у вигляді позбавлення волі на 3 роки. Строк тримання під вартою враховано з 27.10.2017; 2) 28.02.2019 Бабушкінським районним судом міста Дніпропетровська за ч.2 ст.15, ч.3 ст.185, ст.71 КК України із покаранням у вигляді позбавлення волі на 3 роки 1 місяць, остаточно призначено покарання у вигляді 3 роки 1 місяць; 3) 13.03.2019 Кіровським районним судом міста Дніпропетровська за ч.2 ст.185 КК України із покаранням у вигляді 3 років позбавлення волі, строк тримання під вартою зараховано з 27.10.2017, 16.05.2019 прибув у Солонянську ВК Дніпропетровської області (№21). Звільнився 27.10.2020 року по відбуттю строку покарання

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України,
ВСТАНОВИЛА:
Слідчому судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 31 січня 2021 року надійшло вищевказане клопотання.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, з мотивів викладених у ньому, просив його задовольнити, враховуючи що кримінальне правопорушення, яке інкримінуються підозрюваному належать до категорії тяжких. Крім того, підозрюваний неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, звільнився з місць позбавлення волі у жовтня 2020 року та на шлях виправлення не став, знову підозрюється у вчиненні тяжкого корисливого злочину проти власності. Зазначив, що у підозрюваного відсутні міцні соціальні зв`язки, останній не працює.
Захисник обвинуваченого проти задоволення клопотання заперечував, зазначив що дії його підзахисного невірно кваліфіковані, оскільки він діяв таємно, при цьому тяжкість покарання не може бути врахована як вирішальна при обрані запобіжного заходу. Його підзахисний має матір, вітчима, а отже і має міцні соціальні зв"язки, проживає за адресою реєстрації. Вважає, що прокурором не доведено ризики, заявлені в клопотанні, а тому до нього не може бути застосовано тримання під вартою, тому просить застосувати домашній арешт.
Підозрюваний, не заперечував протиправний характер своїх дій, однак вважає, що його дії неправильно кваліфіковані, так як в момент викрадення майна його ніхто не бачив. ПРосить суд не застосовувати до нього тримання під вартою, застосувати домашній арешт, оскільки він має намір виправитись. Зазначив, що недозволених методів слідства та примусу з боку працівників поліції до нього не застосовувалось, пояснення він надавав і надає добровільно. Пояснив, що офіційно не працевлаштований, однак має підробітки.
Виклад обставин та правова кваліфікація
У провадженні слідчого відділення Металургійного відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження №0000080, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.01.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.2 ст.186 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 будучи раніше неодноразово засудженим, зокрема 13.03.2019 Кіровським районним судом міста Дніпропетровська за ч.2 ст.185 КК України із покаранням у вигляді 3 років позбавлення волі, звільнившись з місць позбавлення волі, ОСОБА_4 належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став, та маючи не зняту і непогашену в законному порядку судимість знову повторно підозрюється у вчиненні нового, умисного, корисливого злочину за наступних обставин:
ОСОБА_4 підозрюється в тому, що 29.01.2021 приблизно о 12.40 годин ., останній маючи раніше виниклий злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), перебував по вулиці Юрія Камінського на території Металургійного району міста Кривого Рогу, Дніпропетровської області, де з метою реалізації злочинного наміру, через незачинені двері зайшов у приміщення салону краси «Make up lab», який знаходиться у будинку №26/2, де скориставшись відсутністю контролю з боку потерпілої ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зі столу, який стоїть при вході до салону краси, таємно викрав систему нагрівання тютюну «glo»моделі G202, 5V2A серійний номер J1A07DAPC рожевого кольору вартістю 350 гривень, та продовжуючи злочинні дії зайшов у приміщенні кабінету, де із сумки, яка знаходилась на кушетці таємно викрав жіночий гаманець потерпілої, в середині якого знаходилось 6 банківських карток (2 банківські карти банку «monobank», 3 банківські карти банку АТ «Приват Банк», 1 банківська карта банку «КредіАгріколь»), гроші в сумі 55 євро (відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют Національного банку України станом на 29.01.2021, вартість 55 євро становить 1875,69 гривень), 1 долар США (відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют Національного банку України станом на 29.01.2021, вартість 1 долару США становить 28,19 гривень) та 3100 гривень, одразу після чого непомітно покинув приміщення салону красу, однак одразу ж був викритий потерпілою ОСОБА_8 , яка наздогнала ОСОБА_4 та почала вимагати викрадене майно.
Тоді ОСОБА_4 , усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, та те, що він викритий потерпілою у вчиненому ним злочині, пред`явив потерпілій особисті речі серед яких виявилась система нагрівання тютюну «glo» моделі G202, 5V2A, s/n J1A07DAPC.
Одразу після чого ОСОБА_4 знаючи, що викрадений ним гаманець належний потерпілій ОСОБА_8 знаходиться при ньому, його дії носять відкритий характер, ОСОБА_4 повторно, продовжуючи злочинні дії, маючи раптово-виниклий злочинний умисел на відкрите викрадення чужого майна, з метою подальшого його обернення на свою користь, діючи умисно намагався зникнути з місця події, однак в ході переслідування був затриманий працівниками полку ПП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, тим самим ОСОБА_4 вчинив незакінчений замах на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), з причин, що не залежали від волі особи, яка не вчинила усіх дій, які вважала необхідними для доведення злочину до кінця, вчинений повторно.
Обґрунтування клопотання.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 15 частиною 2 статті 186 КК України, за ознаками незакінченого замаху на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), з причин, що не залежали від волі особи, яка не вчинила усіх дій, які вважала необхідними для доведення злочину до кінця, вчинений повторно, про що йому було повідомлено про підозру 30 січня 2021 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0000080.
Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_4 відповідно до ст. 12 КК України є тяжким кримінальним правопорушенням, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк до шести років.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується ( п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Мотивація суду
У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.
У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).
Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 29.01.2021р., досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000080 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України
ОСОБА_4 30 січня 2021 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.2 ст.186 КК України, за ознаками незакінченого замаху на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), з причин, що не залежали від волі особи, яка не вчинила усіх дій, які вважала необхідними для доведення злочину до кінця, вчинений повторно, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою ОСОБА_4 про її отримання 30.01.2021р.
Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Санкція частини 2 статті 186 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від чотирьох до шести років.
Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 був неодноразово судимий за тяжкі корисливі злочини проти власності, починаючи з 2015 року був засуджений шість раз, у тому числі й до реальної міри покарання, з відбуттям покарання в кримінально-виконавчому закладі закритого типу, та переважно за злочини проти власності, що вбачається з довідки про судимості, а саме: 1) 23.12.2015 Центрально-міським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.1 ст.185, ч.2 ст.185, ч.1 ст.70 КК України із покаранням у вигляді 2 років позбавлення волі; 2) 17.03.2016 Дзержинським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.1 ст.185, ч.2 ст.185, ст.71 КК України, із покаранням у вигляді 2 років 6 місяців позбавлення волі, на підставі ч.4 ст.70 КК України шляхом призначення покарання за вироком Центрально-міського р.с. м. Кривого Рогу остаточно до відбуття покарання призначено покарання у вигляді 2 років 6 місяців позбавлення волі; 3) 20.02.2017 Саксаганським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.3 ст.15 ч.2 ст.185, ч.2 ст.185, ч.1 ст.70 КК України із покаранням у вигляді 2 років позбавлення волі, 23.03.2017 звільнений з під варти по відбуттю покарання; 4.)8.02.2019 Бабушкінським районним судом міста Дніпропетровська за ч.2 ст.15, ч.3 ст.185, ст.71 КК України із покаранням у вигляді позбавлення волі на 3 роки 1 місяць, остаточно призначено покарання у вигляді 3 роки 1 місяць; 5.)23.08.2018 Дзержинським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.3 ст.15, ч.2 ст.185, ч.2 ст.185, ч.3 ст.15 ч.3 ст.185, ч.3 ст.185 КК України із покаранням у вигляді позбавлення волі на 3 роки. Строк тримання під вартою враховано з 27.10.2017. 6) 13.03.2019 Кіровським районним судом міста Дніпропетровська за ч.2 ст.185 КК України із покаранням у вигляді 3 років позбавлення волі, строк тримання під вартою зараховано з 27.10.2017, 16.05.2019 прибув у Солонянську ВК Дніпропетровської області (№21), звільнився 27.10.2020року

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.
Щодо обґрунтованості підозри
Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.2 ст.186 КК України, а саме: «незакінчений замах на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), з причин, що не залежали від волі особи, яка не вчинила усіх дій, які вважала необхідними для доведення злочину до кінця, вчинений повторно».
Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.2 ст.186 КК України, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії тяжких.
Для визначення причетності ОСОБА_4 до події кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема: Протокол про прийняття заяви про вчинене кримінальне право рушення відносно ОСОБА_8 ; протоколом огляду місця події; протоколом пред`явлення осіб для впізнання потерпілій ОСОБА_8 ; показаннями свідка ОСОБА_9 ; показаннями свідка ОСОБА_10 ; показаннями свідка ОСОБА_11 ; показаннями підозрюваного ОСОБА_4 ; протоколом слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 ..
Так з досліджених матеріалів встановлено, що через незачинені двері зайшов у приміщення салону краси «Make up lab», який знаходиться у будинку №26/2, де скориставшись відсутністю контролю з боку потерпілої ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зі столу, який стоїть при вході до салону краси, таємно викрав систему нагрівання тютюну «glo» моделі G202, 5V2A серійний номер J1A07DAPC рожевого кольору вартістю 350 гривень, та продовжуючи злочинні дії зайшов у приміщенні кабінету, де із сумки, яка знаходилась на кушетці таємно викрав жіночий гаманець потерпілої, в середині якого знаходилось 6 банківських карток (2 банківські карти банку «monobank», 3 банківські карти банку АТ «Приват Банк», 1 банківська карта банку «КредіАгріколь»), гроші в сумі 55 євро, 1 долар США та 3100 гривень, одразу після чого покинув непомітно покинув приміщення салону красу, однак одразу ж був викритий потерпілою ОСОБА_8 , яка наздогнала ОСОБА_4 та почала вимагати викрадене майно. Тоді ОСОБА_4 , усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, та те, що він викритий потерпілою у вчиненому ним злочині, пред`явив потерпілій особисті речі серед яких виявилась система нагрівання тютюну «glo» моделі G202, 5V2A, s/n J1A07DAPC, однак в подальшому діючи умисно намагався зникнути з місця події,.
Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчій судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, яка пред`явлена ОСОБА_4 .
Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Тому слідчий суддя відхиляє доводи захисника та підозрюваного, що останній не вчиняв дій, які охоплють склад грабежу, а вчинив дії, які утворюють склад злочину "крадіжка", оскільки питання кваліфікації кримінально-караного діяння належить до компетенції суду, який розглядатиме провадження по суті. Однак, у будь-якому випадку, як крадіжка так і грабіж є кримінально-каранами діяннями, за яке передбачається покарання у вигляді позбавлення волі на певний строк.
Щодо ризиків кримінального провадження
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та потерпілу, та вчинити інше кримінальне правопорушення Заявлені ризики заслуговують на увагу.
Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.
Даний ризик підтверджується тим, що підозрюваний був неодноразово засуджений, за вчинення корисливих злочинів, має непогашену та незняту в установленому законом порядку судимість, відбував покарання в місцях позбавлення волі, знову підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення. Втеча підозрюваного ОСОБА_4 зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляді згідно розумних строків КПК.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Обставинами, що підтверджують наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, є те ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, дізнавшись анкетні дані потерпілого та свідків може незаконно на них впливати, що буде перешкоджати досудовому розслідуванню.
Також обґрунтованим є ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.
Обставини, які підтверджують ризик передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення. є те, що ОСОБА_4 офіційно не працює, тобто не має засобів для існування, не має міцних соціальних зв`язків, та відсутність стримуючих факторів для вчинення іншого кримінального правопорушення. Крім того підозрюваний ОСОБА_4 раніше неодноразово засуджений за вчинення корисливих злочинів проти власності, звільнившись 27.10.2020 з місць позбавлення волі, повторно підозрюється у вчиненні умисного, корисливого злочину, що свідчить про його схильність до вчинення нових злочинів та існує необхідність в ізоляції від суспільства.
Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а так само і вчинити інші кримінальні правопорушення чи проступки, а також і впливати на свідків та потерпілу з метою уникнення відповідальності.
За таких обставин, слідча суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1, 3 та 5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.
Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.
Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідча суддя під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване кримінальне правопорушення КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні цього злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 4 (чотирьох) до 6 (шести) років позбавлення волі; відсутні підтверджені належним чином дані, що стан його здоров`я несумісний з триманням під вартою відсутні; міцні соціальні зв`язки відсутні.
Щодо альтернативного запобіжного заходу
Підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, наприклад, домашній арешт, так як останній хоча і зареєстрований у місті Кривий Ріг, однак останні декілька років перебував в місцях позбавлення волі, що свідчить про те, що наявність матері та місця реєстрації і проживання не є стримуючим фактором для підозрюваного. Крім того ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, відсутні відомості про наявність стійких соціальних з"язків, тому є достатньо підстав вважати, що він не зможе виконувати покладені на нього судом обов`язки.
Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.
Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.
Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.
Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого. Застосування запобіжних заходів є однією з гарантій кримінального провадження, тому основною метою застави є забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків і забезпечення здійснення кримінального провадження. Разом з тим застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи майновий стан підозрюваного, обставини кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки ймовірного вчинення такого кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винним у його вчиненні, а також встановлений в судовому засіданні ризик переховування, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень, оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Металургійного відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_7 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного 29 січня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000080, за ч.3 ст.15 ч.2 ст.186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Криворізька установа виконання покарань №3" строком на 60 (шістдесят) днів, а саме з 29 січня 2021 року до 26 березня 2021 року включно.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 45 400 (сорок п"ять тисяч чотириста ) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу за наступними реквізитами: одержувач платежу-ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, код отримувача (код за ЄДРПОУ)-26239738, МФО-820172, рахунок отримувача UA0017442 в ГУДКСУ м. Київ.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні процесуальні обов`язки (ст. 194 КПК України): прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду; повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, докласти зусиль до пошуку роботи.
Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа ДУ "Криворізька установа виконання покарань №3" негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчих Криворізького районного управління поліції Відділення поліції № 2 у Дніпропетровській області: ОСОБА_6 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , прокурорів Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_7 .
З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала підлягає негайному виконанню
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1