Справа № 461/8418/20
Провадження № 1-кс/461/6721/20
УХВАЛА

26.10.2020

Суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши заяву про відвід судді Галицького районного суду м. Львова, ОСОБА_5 від розгляду клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором ОСОБА_4 , про тимчасовий доступ до речей та документів, -

ВСТАНОВИВ:

13 жовтня 2020 року, до Галицького районного суду м. Львова в провадження судді ОСОБА_5 , надійшло клопотання слідчого за погодженням з прокурором про надання тимчасового доступу до речей та документів, з можливістю вилучення усіх оригіналів документів, що підтверджують факт створення кооперативу «Пролісок», які перебувають у володінні голови кооперативу ОСОБА_3 .

Системою автоматизованого розподілу, справа № 461/8418/20 була розподілена на суддю ОСОБА_5 . У зв`язку з цим, 15 жовтня 2020 року, ОСОБА_3 , було подано заяву про відвід слідчого судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду.

15 жовтня 2020 року, заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_5 , системою автоматизованого розподілу, було призначено до розгляду на суддю ОСОБА_1 .

Заявниця в судовому засіданні подану заяву про відвід слідчого судді підтримала в повному обсязі, просила задовольнити.

Слідчий суддя ОСОБА_5 , належним чином повідомлений про дату, час та місце слухання справи, в судове засідання не з`явився.

Прокурор просив відмовити у задоволенні заяви про відвід, оскільки така не ґрунтується на вимогах кримінально-процесуального законодавства.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Вивчивши обставини справи та подані на їх підтвердження докази, судом було встановлено наступне. Заяву про відвід судді ОСОБА_5 , заявниця мотивувала тим, що дружина судді ОСОБА_7 , ОСОБА_8 працює у забудовника у м. Львові. Оскільки предметом досудового розслідування злочину є рейдерське захоплення землі кооперативу «Пролісок» з метою його потенційної забудови, на думку заявниці, родина ОСОБА_5 , буде перешкоджати встановленню об`єктивних даних злочину. Останні не зазначили про своє членство в кооперативі в деклараціях про майновий стан, що вказує на не доброчесність судді. Крім того, слідчий суддя ОСОБА_5 , перебуває на квартирному обліку у Львівській міській раді, для отримання безоплатного житла, а відтак існує прямий конфлікт інтересів.

Приймаючи до уваги все вказане вище, судовим розглядом не встановлено, а заявником не доведено наявність обставин, які викликали б сумніви у неупередженості слідчого судді ОСОБА_5 , й унеможливлювали б постановлення ним об`єктивного судового рішення у справі.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Відтак, під час розгляду заяви ОСОБА_3 , про відвід слідчого судді ОСОБА_5 , від розгляду клопотання в кримінальному провадженні № 0000348, було встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000348 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 27 жовтня 2020 року.

Суддя ОСОБА_1