Справа № 206/1810/20
Провадження № 1-кп/206/200/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2020 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого суді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
захисників-адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5
обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні питання щодо можливості призначення судового розгляду кримінального провадження №0000035 відносно ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 Кримінального кодексу України, та ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185, ч.2 ст.289 Кримінального кодексу України,-

ВСТАНОВИВ:

До Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшли матеріали за обвинувальним актом у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 Кримінального кодексу України, та ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185, ч.2 ст.289 Кримінального кодексу України.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні просив призначити судовий розгляд на підставі вказаного обвинувального акту, вважаючи наявними для цього всі підстави, відповідно до КПК України, та обрати запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою відносно обвинувачених, оскільки строк застосування запобіжного заходу спливає та ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не відпали.
Обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та захисник-адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечували проти призначення судового розгляду у вказаному складі суду в Самарському районному суді м. Дніпропетровська на підставі обвинувального акту, однак просили змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України, прокурором не доведені.

Захисник-адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечував проти призначення судового розгляду у вказаному складі суду в Самарському районному суді м. Дніпропетровська на підставі обвинувального акту, однак зазначив, що клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу не є обґрунтованим, оскільки потрібно було б заявляти клопотання про продовження тримання під вартою у зв`язку з тим, що останнім вже обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Просив визначити альтернативний вид запобіжного заходу у вигляді застави

Потерпілі в судове засідання не з`явилися, надали на адресу суду заяви про розгляд підготовчого судового засідання без їх участі.

Заслухавши думку прокурора, обвинувачених, захисників обвинувачених, вивчивши матеріали обвинувального акту з додатками, суд прийшов до висновку, що обвинувальний акт підлягає призначенню до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Кримінальне провадження підсудне Самарському районному суду м. Дніпропетровська, обвинувальний акт відповідає вимогам, встановленим КПК України, підстави для повернення акту прокурору, закриття провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України відсутні.

Порушень, що перешкоджають розгляду справи в суді, та призначенню справи до слухання, не виявлено.

Стаття 176 Кримінального процесуального кодексу України передбачає види запобіжних заходів, серед яких є найбільш суворим - тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
За змістом ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Положеннями ст. 178 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до ч. 1, п. 5 ч. 2, ч. 3 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України , тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Отже, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 та ОСОБА_7 суд враховує, що останні обвинувачуються у вчиненні тяжких злочинів, неодноразово судимі за злочини з корисливих мотивів, не працевлаштовані, постійного джерела доходу не мають, що може спонукати їх до вчинення нових корисливих злочинів, відсутні сталі соціальні зв`язки та, знаючи про покарання, обвинувачені можуть переховуватись від суду, впливати на потерпілих та свідків, отже ризики, які виправдовують тримання їх під вартою, не відпали, з метою недопущення перешкоджання кримінальному провадженню, виконанню рішення суду, з урахуванням вимог ст.183 КПК України, суд вважає за необхідне обрати запобіжний захід обвинуваченим ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , а саме тримання під вартою на строк до шістдесяти днів.
Таке обрання не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки по справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.
Задовольняючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченим розмір застави відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України в розмірі, передбаченому ч.5 ст. 182 КПК України, застосувавши таким чином альтернативний запобіжний захід.
Відповідно до ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.
У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже суд вважає за необхідне визначити розмір застави відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, виходячи із розміру прожиткового мінімуму працезданих осіб, встановленого на 1 січня 2020 року - 2102 грн. Враховуючи дані обвинувачених, суд вважає, що сума у розмірі 84080 грн. (40 прожиткових мінімумів для працезданих осіб) буде достатньою для внесення у якості застави, а підстав для зменшення суми застави судом не встановлено.
В силу ч. 3 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків. У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.
Суд не може прийняти доводи обвинувачених та захисника-адвоката ОСОБА_5 про те, що застосовування до обвинувачених запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є недоцільним, а можливо застосувати запобіжний захід, такий як домашній арешт, оскільки, ризики, що наведені прокурором, заслуговують на увагу, оскільки обвинувачені неодноразово судимі за злочини з корисливих мотивів, не працевлаштовані, постійного джерела доходу не мають, що може спонукати їх до вчинення нових корисливих злочинів, відсутні сталі соціальні зв`язки та, знаючи про покарання, обвинувачені можуть переховуватись від суду.
Окрім цього суд не приймає до уваги доводи захисника-адвоката ОСОБА_4 щодо неправильності формулювання клопотання прокурора саме в частині обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а не його продовження, оскільки ч.3 ст.315 КПК України, передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого, тобто в даній стадії законодавець не передбачив продовження тримання під вартою.
Разом з тим, суд наголошує на тому, що обвинувачені не позбавлені можливості в подальшому ставити питання перед судом про зміну їм запобіжного заходу під час судового розгляду, коли перестануть існувати ризики, зазначені вище судом.
Судом не встановлена необхідність проведення інших дій, необхідних для підготовки до судового розгляду.

Керуючись ст. ст. 177, 182, 197, 314 -317, 350 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження № 0000035, внесене до ЄРДР 13.01.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 Кримінального кодексу України, та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185, ч.2 ст.289 Кримінального кодексу України, призначити до розгляду у відкритому судовому засіданні на 13 год. 00 хв. 08 травня 2020 року в приміщенні Самарського районного суду м. Дніпропетровська.

Обрати запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою на строк в 60 (шістдесят) днів, до 28.06.2020 року включно.

Обрати запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді тримання під вартою на строк в 60 (шістдесят) днів, до 28.06.2020 року включно.

Визначити ОСОБА_6 та ОСОБА_7 заставу у розмірі 84080 гривень кожному, яка може бути внесена як самим обвинуваченими так і іншим фізичними або юридичними особами (заставодавцями).
Обвинувачені або заставодавці мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали у національній грошовій одиниці на депозитний рахунок з наступними реквізитами: одержувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030200, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA5026001, код класифікації доходів бюджету: 22030200.
Покласти на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у разі внесення застави наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до Самарського районного суду м. Дніпропетровська;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вони проживають, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками.
Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

Про день слухання повідомити прокурора, потерпілих.

В судове засідання доставити обвинувачених, викликати потерпілих та свідків.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу відповідно до Рішення Конституційного суду України № 4-р/2019 від 13.06.2019 може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1