Справа №639/1937/20
Провадження №1-кс/639/799/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 березня 2020 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові клопотання слідчого СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Новобаварського відділення Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_4 , про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 00000508 від 27.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Новобаварського відділення Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_4 , про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 00000508 від 27.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України.

Клопотання обґрунтоване наступним.
У провадженні СВ Новобаварського ВП ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00000508 від 27.03.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.03.2020 року близько о 18.20 год., за адресою: м. Харків, вул. Московська б. 38 не встановлено особа , відкрито заволоділа мобільним телефоном ОСОБА_5
26.03.2020 о 17 годині 57 хвилин за адресою: м. Харків, вул. Московська б. 40 за підозрою у вчиненні злочину прохожими був затриманий невідомий та викликана поліція.
При приїзді працівників поліції була встановлена особа невідомого, ним виявився ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1
ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , являється мамою ОСОБА_6 , добровільно видала спортивні штани, спортивну куртку та рюкзак в яких був одягнений її син 25.03.2020 та 26.03.2020.
Під час огляду предметів виявлено спортивний рюкзак чорного кольору з надписом на ньому OFF-WITH; спортивні штани TM «FILS» чорного кольору, на яких маються по бокам білі лінії до коліна, також нижче лівої кишені мається червоно-біла надпис FILS; спортивна куртка темно синього кольору з сірим капюшоном, капюшон в середині коричневого кольору.
Вилученене в ході огляду предметів належить ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Слідчим 27.03.2020 року винесено постанову про визнання речовим доказом спортивного рюкзака чорного кольору з надписом на ньому OFF-WITHE, спортивних штанів ТМ «FILS» чорного кольору, на яких маються по бокам білі лінії до коліна, також нижче лівої кишені мається червоно-біла надпис FILS, спортивної куртки темно синього кольору з сірим капюшоном. Капюшон в середині коричневого кольору.
Повернення вказаного майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених речей може бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.
Так, відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом наркотичних речовини; предмети набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення.
Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у „ володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.
Відповідно до ст.ст. 168 ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватися також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч. 1 ст. 167 КПК України), а й іншим особам.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.
Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.
Власник майна в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Прокурор надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, просив слідчого суддю його задовольнити.
Слідчий суддя, дослідивши документи та надані до суду матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків.

Вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК України).
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.
Враховуючи викладене, на даний час існує реальна загроза зміни, знищення або відчуження зазначеного майна, тому слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для накладення арешту на вказане майно, у зв`язку з чим клопотання слідчого є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.98, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні за № 00000508 від 27.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України, арешт на майно, вилучене в ході огляду предметів, а саме спортивного рюкзака чорного кольору з надписом на ньому OFF-WITHE, спортивних штанів ТМ «FILS» чорного кольору, на яких маються по бокам білі лінії до коліна, також нижче лівої кишені мається червоно-біла надпис FILS, спортивної куртки темно синього кольору з сірим капюшоном, капюшон в середині коричневого кольору, з метою приєднання у якості речового доказу до матеріалів кримінального провадження.
Зберігання вказаного майна доручити слідчому у кримінальному провадженні.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Також арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1