Справа № 175/1433/20
Провадження № 1-кс/175/398/20
У Х В А Л А

ІменемУкраїни

24 квітня 2020 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретареві ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваної ОСОБА_5

розглянувши клопотання слідчого Дніпровського РВП Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася у м. Дніпропетровську, громадянки України, проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка має на утриманні малолітніх дітей: ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_3 , раніше не судимої,

яке надійшло до суду 24 квітня 2020 року, а також перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000538 від 23.04.2020 року, щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання,
В С Т А Н О В И В:

До Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання слідчого про застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000538 від 23.04.2020 року відповідає вимогам ст.ст.177, 184 КПК України.

Документами, які підтверджують надання підозрюваній копії клопотання та матеріалів, що обґрунтовують клопотання, 24 квітня 2020 року є підпис підозрюваної та її захисника про вручення зазначених документів.

Підозрювана була затримана у порядку ст.208 КПК України 23.04.2020 року та доставлена до зали суду під конвоєм.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходилась в квартирі АДРЕСА_2 , будучи матір`ю малолітньої дитини, ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , не будучи позбавленою батьківських прав відносно своєї дитини, в період часу з 19.00 год. 22.04.2020 до 10.00 год. 23.04.2020 року у порушення вимог ч.2 ст. 150 Сімейного кодексу України, відповідно до якої батьки зобов`язані піклуватись про здоров`я дитини, не виконала відповідний обов`язок, а саме достовірно знаючи про отримані її малолітньою дитиною тяжкі тілесні ушкодження залишила його у приміщенні квартири за адресою АДРЕСА_1 у небезпечному для життя стані, який був позбавлений можливості через малолітство вжити заходів щодо самозбереження.

Так, ОСОБА_5 , знаючи про спричинення малолітньому ОСОБА_10 тяжких тілесних ушкоджень її співмешканцем - ОСОБА_11 , не забезпечила надання першочергової медичної допомоги малолітньому сину ОСОБА_10 , чим завідомо залишила без допомоги малолітнього сина ОСОБА_10 , який перебував в небезпечному для життя стані і був позбавлений можливості вжити заходів до самозбереження через малолітство, не зважаючи на свій обов`язок піклуватися про малолітнього сина, внаслідок чого настала смерть останнього.

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть № 807 від 24.04.2020 смерть малолітнього потерплого ОСОБА_10 настала внаслідок ЗЧМТ, крововиливу, перелому основи черепу.

23 квітня 2020 року відповідно до вимог ч. 1 та ч. 4 ст. 214 КПК України, відомості про зазначене кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000538, за попередньою правовою кваліфікацією за ч.3 ст.135 КК України.

ОСОБА_5 своїми умисними протиправними діями, які виразились у залишенні без допомоги особи, яка перебуває в небезпечному для життя стані і позбавлена можливості вжити заходів до самозбереження через малолітство, що спричинило смерть особи, вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.135 КК України.

Слідчий просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи тим, що під час проведення досудового розслідування, встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Крім того, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покарання за яке передбачене у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, тому тяжкість покарання, якому може бути піддана підозрювана може також розглядатись як ризик переховування від суду.

Прокурор у судовому засідання клопотання підтримала, вважає, що існують ризики передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, та не можливо застосувати відносно підозрюваної більш м`яких запобіжних заходів забезпечення кримінального провадження.

Захисник у судовому засіданні просила застосувати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, а саме домашній арешт.

Підозрювана в судовому засіданні пояснила, що шкодує про те, що сталося, не думала, що з дитиною таке станеться, якщо могла б, то повернула б час назад і ніколи не сходилася зі своїм співмешканцем, просила відпустити її поховати дитину, крім того хворіє на хронічні захворювання.

Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів дізнання та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини другої цієї статті підставою запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно зі ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, і у подальшому про його продовження, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; репутацію підозрюваного, наявність у нього судимостей.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.

Слідчий суддя враховує, також практику Європейського суду з прав людини, зокрема сформульовану в рішеннях «Марченко проти України» та «Лабіта проти Італії», згідно з якими тримання під вартою є виправданим у певному випадку, а саме тоді, коли суспільний інтерес, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.

Також Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував (рішення у справі «Харченко проти України») на тому, що п.4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачає право заарештованих або затриманих осіб на судовий контроль щодо матеріально-правових і процесуальних підстав позбавлення їх волі, що з погляду Конвенції, є найважливішими умовами забезпечення «законності». Це означає, що суд відповідної юрисдикції має перевірити не тільки питання дотримання процесуальних вимог національного законодавства, але й обґрунтованість підозри, яка стала підставою для затримання, і законність мети, з якою застосовувалися затримання та подальше тримання під вартою.

23.04.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.135 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вищезазначеного кримінального правопорушення підтверджується зібраними матеріалами під час досудового розслідування, що підтверджується наявними в матеріалах доказами.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваної, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

При обранні підозрюваній запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що докази про вчинення підозрюваною ОСОБА_5 вищезазначеного кримінального правопорушення є вагомими, ОСОБА_5 офіційно не працевлаштована, на утриманні має двох малолітніх дітей, раніше не судимої, крім того, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , вчинене по відношенню до своєї малолітньої дитини, є тяжким, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від 3 до 8 років.

Слідчий суддя вважає доведеним, прокурором, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні про обрання підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

У зв`язку з вищевикладеним, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваної найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки вважає, що виникають ризики передбачені пунктами 1, 4, 5 частини 1ст. 177 КПК України, а саме підозрювана: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що негативно вплине на хід досудового розслідування; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення. Такі запобіжні заходи як особисте зобов`язання та домашній арешт у даному випадку є занадто м`якими і вони не будуть сприяти запобіганню вищезазначеним ризикам, з особистою порукою до суду ніхто не звертався.

Згідно ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов"язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним... обов"язків передбачених цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи обставини кримінального провадження вважаю за необхідне визначити підозрюваній заставу в розмірі 42040,00 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваної альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, який може бути нею внесений у будь-який момент, вважає за необхідне відповідно до ст. 194 ч.5 КПК України покласти на неї ряд обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-179, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого Дніпровського РВП Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою забезпечення виконання останньою покладених на неї процесуальних обов`язків на строк шістдесят днів, а саме до 19-00 год. 21 червня 2020 року.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання по протоколу затримання, складеному у порядку ст.208-211 КПК України, тобто з 19-00 год. 23 квітня 2020 року.

Для забезпечення виконання обов`язків підозрюваною ОСОБА_5 , визначити їй заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатної особи, що відповідає сумі 42040,00 гривень.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести заставу у визначеному розмірі на депозитний рахунок:

Одержувач платежу: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, Код , Код банку отримувача МФО 820172, Рахунок отримувача: UA0017442 в ГУДКСУ м. Києва

Призначення платежу:

- застава, як міра запобіжного заходу за (ПІБ особи, за яку внесено заставу), постанова (Дніпропетровського районного суду №____ справи, дата постанови), ПІБ особи, яка вносила кошти;

- частка майна по справі №____(номер справи) Дніпропетровського районного суду.

У разі внесення підозрюваним визначеного розміру застави, покласти на ОСОБА_5 виконання наступних обов`язків:

прибувати до слідчого Дніпровського РВП Дніпровського відділу ГУНП в Дніпропетровській області, а також прокурора, суду за кожним викликом;

не відлучатися з населеного пункту, в якому підозрювана проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Підозрювана звільняється з-під варти у разі внесення застави, визначеної в ухвалі суду.

Дата закінчення дії ухвали 21 червня 2020 року.

Вручити копію ухвали підозрюваній негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Дніпровського РВП Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1