Справа № 953/7511/20
н/п 1-кс/953/3787/20
УХВАЛА
"15" травня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

ВСТАНОВИВ:
14 травня 2020 до Київського районного суду м. Харкова надійшло вказане клопотання слідчого Київського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 Харківської області ОСОБА_4 , в якому вона просить накласти арешт на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площєю (кв.м):75.2, житлова площа (кв.м): 36.8, матеріали стін: цегла, піноблок, Опис: 2-кімнатна, яка згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 26.04.2020, належить ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 22.04.2020 о 13:18год. за адресою: АДРЕСА_1 був виявлений труп гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
23.04.2020 судово-медичним експертом ХОБСМЕ був проведений розтин трупу ОСОБА_5 , 1969 р.н., під час котрого на трупі було виявлено проникаюче вогнепальне поранення голови.
Згідно довідки про причину смерті № 10-12/1142-дм/20 причиною смерті ОСОБА_5 стала проникаюче вогнепальне поранення голови.
24.04.2020 склад кримінального правопорушення був перекваліфікований на ч. 2 п. 6 ст. 115 КК України.
В якості свідка допитаний ОСОБА_6 , який пояснив, що з потерпілим він знайомий з 1992 року, підтримував з ним дружні стосунки, бачились та спілкувались приблизно 1-2 рази на місяць. Зустрічались переважно в місцях загального користування, до дому потерпілий його ніколи не запрошував, був замкненою людиною, близьких стосунків ні з ким не підтримував, у м. Харкові у нього родичів не має, всі мешкають в Азербайджані, займався посередництвом при виготовленні ювелірних прикрас, приблизно 2 місяці тому продав свій автомобіль. Останній раз бачився с потерпілим 10.04.2020 року.
Згідно з довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 207553062 від 26.04.2020 ОСОБА_5 з 12.08.2014 у своїй власності має квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 загальною площєю (кв.м):75.2, житлова площа (кв.м): 36.8, матеріали стін: цегла, піноблок, Опис: 2-кімнатна.
Відомості про реєстрацію іншого речового права відсутні. Відомості про державну реєстрацію іпотеки відсутні. Відомості про державну реєстрацію обтяжень відсутні.
З метою забезпечення збереження майна вбитого ОСОБА_5 та недопущення подальшого його незаконного відчуження, необхідно вжити заходи до збереження квартири АДРЕСА_2 власником котрої є ОСОБА_5 .
Як зазначено слідчим, з метою забезпечення збереження речового доказу в порядку п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України та із завдань запобігання можливості його подальшого перетворення, відчуження, орган досудового розслідування просить накласти арешт на зазначене в клопотанні нерухоме майно, належне потерпілому ОСОБА_5 .
У судове засідання слідчий, прокурор не з`явились. Слідчий ОСОБА_3 надала суду заяву про розгляд клопотання без її участі у зв`язку з запровадженням на території України з 12.03.2020 р. карантину через спалах коронавірусу, повністю його підтримуючи. Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
У зв`язку з тим, що власник майна ОСОБА_5 загинув в результаті вчинення кримінального правопорушення, його виклик у судове засідання є неможливим.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачені ч. 2 п. 6 ст. 115, ч. 4 ст. 187 України, а тому з метою забезпечення збереження речового доказу, а також запобігання можливості відчуження нерухомого майна, вважає за доцільне накласти арешт на зазначене в клопотанні нерухоме майно, що належить на праві власності загиблому ОСОБА_5 ,яке відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, шляхом заборони його відчуження у будь-який спосіб.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площєю (кв.м):75.2, житлова площа (кв.м): 36.8, матеріали стін: цегла, піноблок, Опис: 2-кімнатна, яка згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 207553062 від 26.04.2020 належить ОСОБА_5 , -
шляхом заборони її відчуження у будь-який спосіб.
Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1