1Справа № 335/2408/20 1-кс/335/1880/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 травня 2020 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників підозрюваного адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання підозрюваного ОСОБА_4 , яке підтримане його захисниками адвокатами ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , про залучення перекладача з української на російську мову до участі у судовому засіданні з розгляду клопотань адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі та старшого слідчого СУ ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_8 , погодженого прокурором відділу прокуратури Запорізької області ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 3 ст. 146, ч. 5 ст. 185, ч. 1 ст. 263, ч. 5 ст. 186, ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 189, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 14 - ст. 348 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У судовому засіданні, під час розгляду клопотань адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі та старшого слідчого СУ ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_8 , погодженого прокурором відділу прокуратури Запорізької області ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_4 , підозрюваний ОСОБА_4 заявив клопотання про залучення до участі у судовому засіданні перекладача для здійснення перекладу з української мови на російську мову.
В обґрунтування клопотання зазначив, що він не розуміє українську мову, а розуміє російську. Раніше переклад з української мови йому здійснювали його захисники.

Захисник підозрюваного - адвокати ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , підтримали клопотання свого підзахисного, зазначили, що ОСОБА_4 завжди розмовляє російською мовою, не сприймає юридичні терміни на українській мові.

Прокурор ОСОБА_3 проти клопотання підозрюваного про залучення йому перекладача з української на російську мову заперечив, посилаючись на те, що в матеріалах, які додані до клопотання, є відомості про те, що ОСОБА_4 навчався в українській школі, що свідчить про те, що він розуміє та володіє цією мовою.

Ознайомившись з доводами клопотання підозрюваного про залучення перекладача, заслухавши підозрюваного та його захисників, прокурора, слідчий суддя доходить до таких висновків.

Відповідно до п. 18 ч. 3 ст. 42 КПК України підозрюваний має право користуватися рідною мовою, отримувати копії процесуальних документів рідною мовою або іншою мовою, якою він володіє та в разі необхідності користуватися послугами перекладача за рахунок держави.

Згідно ст.10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Частиною 1 ст. 29 КПК визначено, що кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.

Відповідно до ч. 3 ст. 29 КПК України слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 68 КПК України передбачено, що у випадку необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень сторін, документів сторони кримінального провадження, слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача.

Відповідно до підпункту «е» п. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики ЄСПЛ перекладач необхідний у кримінальному процесі, якщо особа не розуміє або не розмовляє мовою судочинства в обсязі, достатньому для розуміння перебігу судового процесу та участі в розв`язанні питання, яке для неї мало вирішальне значення, або особа за рівнем володіння мовою не здатна вести свій захист та висувати на розгляд суду свою версію без допомоги перекладача.

При цьому чинниками для з`ясування розуміння особою зазначених обставин Конвенція та практика ЄСПЛ визначають: тривалість проживання у державі ведення судочинства; рівень освіти, час та місце її здобуття; мова навчання; рід занять, спосіб життя та обсяг комунікації.

Відповідно до ст. 9 Закону України „Про громадянство України умовами прийняття до громадянства України є також володіння державною мовою або її розуміння в обсязі, достатньому для спілкування. Ця умова не поширюється на осіб, які мають певні фізичні вади (сліпі, глухі, німі).

Слідчим суддею встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 народився у Вірменії, однак є громадянином України, про що свідчить отриманий 26.07.2007 паспорт громадянина України; тривалий час проживає в Україні, закінчив Новозапорізьку загальноосвітню школу І-ІІІ ступенів, яка є україномовною та отримав атестат про повну середню освіту, що підтверджується відповіддю директора Новозапорізької загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 01-47/784 від 09.12.2019.

Крім того, при врученні підозрюваному ОСОБА_4 повідомлення про підозру, пам`ятки з роз`ясненням прав та обов`язків, повідомлення про зміну підозри, клопотань про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ухвал слідчого судді, які складені українською мовою, у підозрюваного складнощів у розумінні української мови не виникало та клопотань про залучення перекладача від нього не надходило.

Також, під час участі підозрюваного в минулих судових засіданнях з розгляду клопотань про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, які відбувались під головуванням цього ж слідчого судді, ОСОБА_4 не заявляв будь-яких клопотань про залучення йому перекладача, та не повідомляв суд про труднощі в розумінні української мови, при цьому, в ході судових засідань захисники не здійснювали підозрюваному переклад, і у слідчого судді були відсутні сумніви у тому, що ОСОБА_4 розуміє українську мову, на якій здійснювалося судове засідання.

До того ж, судове засідання відбувається за участю захисників, а підозрюваний ОСОБА_4 не позбавлений права давати пояснення мовою, якою він вільно володіє.

Враховуючи викладене, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 є громадянином України та закінчив україномовну школу, тривалий час проживає в Україні, раніше про нерозуміння ним української мови, якою здійснюється судочинство, не заявляв, слідчий суддя доходить до висновку про відсутність підстав вважати що підозрюваний не володіє або недостатньо володіє державною мовою, а відтак клопотання про залучення перекладача задоволенню не підлягає, оскільки свідчить лише про намір затягнути розгляд клопотань щодо запобіжного заходу.
Керуючись ст.ст. 29, 42 КПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_4 , яке підтримане його захисниками адвокатами ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , про залучення перекладача з української на російську мову до участі у судовому засіданні, відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали виготовлено 22 травня 2020 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1