БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/537/2020
Провадження № 1-кп/497/55/2020
УХВАЛА
про розгляд клопотання прокурора щодо обрання запобіжного заходу

28.05.2020 року Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ,

захисника обвинувачених - адвоката ОСОБА_6 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Болград обвинувальний акт з матеріалами кримінального провадження №0000066 від10.03.2020 року відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м.Болград Одеської області, зі слів - за національністю гагауз, з середньою освітою, офіційно непрацевлаштований, одружений, має двох непонволітніх дітей, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , не судимий,

- який обвинувачується за ч.3 ст.185 КК України,

та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина Р.Молдова, уродженця с.Чишмикей Вулканештського району Республіки Молдова, зі слів - за національністю гагауз, з неповною середньою освітою (7 класів), офіційно не працевлаштований, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 , згідно ст.89 КК України є особою, що не має судимості,

- який обвинувачується за ч.3 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
30.04.2020 року до Болградського районного суду Одеської області надійшов вищевказаний обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які обвинувачуються у скоєнні кількох злочинів, кожний з яких кваліфіковано за ч.3ст.185 КК України.

12.05.2020 року ухвалою підготовчого засідання було призначене судове засідання з розгляду кримінального провадження по суті - на 28.05.2020року, та обрано обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів - до 10.07.2020 року включно, а також обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту також строком на 60 (шістдесят) днів - до 10.07.2020 року включно без носіння електронного засобу контролю, з встановленням окремих обмежень.

У даному судовому засіданні учасники вважають можливості продовжити судовий розгляд за відсутністю потерпілих, від яких є заяви про розгляд судом кримінального провадження за їхньою відсутністю. Також судом поставлено на обговорення питання щодо наявності обґрунтованої підстави для відводу складу суду у зв`язку з тим, що прізвище помічника головуючого судді є "Вачева". Учасники судового засідання повідомили суду, що підстави для відводу відсутні, оскільки помічник судді Болградського районного суду Одеської області ОСОБА_7 має лише однакове прізвище з підсудним і вони не є родичами.

25.05.2020 року до суду надійшло клопотання прокурора, яке вона підтримала у судовому засіданні, - про обрання запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою на 60 діб, посилаючись на те, що ухвалою Болградського районного суду від 12.05.2020 відносно ОСОБА_5 обрана міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб - до 10.07.2020; термін перебування під вартою ОСОБА_5 неодноразово продовжувався Болградським районним судом у даному кримінальному провадженню; ОСОБА_5 був засудженим, але в силу ст.89 КК України вважається особою, що не має судимості, проте на шлях виправлення не став. Так, прокурор надав суду копію вироку Ізмаїльського міськрайонного суду від 01.04.2020року у справі № 500/6118/19, згідно якого ОСОБА_5 визнано винним у скоєнні ще ряду крадіжок у групі осіб - також за ч.3ст.185 КК України.

Враховуючи нову стадію судового розгляду у кримінальному провадженні, керуючись ст. 331 КПК України, прокурор просить суд обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до двох місяців.

Обвнувачені ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , а також захисник ОСОБА_6 заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

Захисник просив змінити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід на домашній арешт, стверджуючи, що обвинувачений фактично проживає у АДРЕСА_3 , не надавши цьому доказів, а також не має намірів переховуватися від правосуддя, визнає свою вину, потерпілі до нього претензій матеріального характеру не мають, оскільки усе викрадене повернуто та збитки потерпілім у даному кримінальному провадженні відшкодовано. Крім того, стверджує захисник, ОСОБА_5 , до обрання йому запобіжного заходу, перебуваючи на волі, сам з`явився до суду для розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу, що свідчить про відсутність в обвинуваченого намірів переховуватися від суду. Щодо вироку Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 01.04.2020р., то він не набрав законної сили, подана апеляційна скарга, наявність цього вироку не впливає на запобіжний захід у даному кримінальному провадженні.

Обвинувачені підтримали клопотання захисника, прокурор заперечував з мотивів, викладених в його клопотанні про обрання запобіжного заходу.

Крім того, суд оголосив про надходження до матеріалів справи клопотання потерпілої ОСОБА_8 про витребування матеріальної та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушення у кримінальному провадженні №1-кп/497/55/2020, яким вона просить відшкодувати їй моральну та матеріальну шкоду в розмірі 1500грн.

Учасники судового засідання висловили думку, що ця заява фактично є цивільним позовом, який не оформлений належним чином відповідно до вимог КПК та ЦПК України, при цьому прокурор вважає, що потерпілій потрібно надати час для усунення недоліків позову, захисник вважає, що оформлення позову не відповідає вимогам процесуального Закону, а тому в його прийнятті і розгляді в межах даної кримінальної справи необхідно відмовити з роз`ясненням заявниці, що вона має право звернутися з ним у порядку цивільно-процесуального судочинства. Обвинувачені підтримали думку захисника.

Суд, вислухавши думку учасників судового засідання щодо заявлених клопотань, дійшов висновку, що клопотання прокурора задоволенню не підлягає, оскільки відсутні підстави для цього.

Так, ухвалою підготовчого судового засідання від 12.05.2020 року у даному кримінальному провадженні обвинуваченому ОСОБА_5 вже обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів до 10.07.2020 року включно, дана ухвала є дійсною, ніким і нічим не скасована, обвинувачений наразі тримається під вартою у ДУ "Ізмаїльський слідчий ізолятор (№22)". Клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою у зв`язку зі спливом строку, на який його було обрано не заявлялося.

Згідно ст.331 КПК України, "Під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу".

Ст.176ч.3,4 КПК України регламентовано, що "Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. 4. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора".

Відповідно до вимог ст.183 КПК України, "Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу", проте Положення частини п`ятої статті 176 визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 7-р/2019 від 25.06.2019.

Ч.3ст.183 КПК України визначено, що "слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті". А згідно ч.4 цієї статті "Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею".

Оскільки дане кримінальне провадження ще не розглянуте, судом не встановлено, чи є наявність обставини, зазначеної у п.1ч.4ст.183 КПК України, тобто, чи вчинено злочини, у скоєнні яких обвинувачується ОСОБА_5 із застосуванням насильства або погрозою його застосування, а тому враховуючи кількість епізодів викрадення чужого мана та великі вартість та обсяг викраденого майна, судом не визначено альтернативної види запобіжного заходу у виді застави при обранні запобіжного заходу ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні.

Крім того, враховуючи відомості, що надані прокурором, а також ті, що містяться у вироку Ізмаїльського міськрайонного суду від 01.04.2020року (справа №500/6118/19, кримінальне провадження №0001354), копію якого надано прокурором, і згідно якого ОСОБА_5 визнав частково свою вину у скоєнні ще ряду крадіжок, суд дійшов висновку, що клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 з тримання під вартою на іншу - є передчасним, з огляду на те, що ризики, які враховані судом при обрані саме такого запобіжного заходу не змінилися і не відпали.

Таким чином, клопотання захисника про заміну запобіжного заходу цьому обвинуваченому ОСОБА_5 на домашній арешт - до дослідження доказів і допиту свідків - є, станом на теперішній час, передчасним, а тому суд вважає таким, що задоволенню не підлягає беручи до уваги суспільну небезпеку скоєних обвинуваченим злочинів, ймовірну можливість продовження протиправної поведінки у подальшому, а також відсутність міцних соціальних зв`язків у виді постійного місця проживання, роботи чи навчання, родини, а також те, що він є громадянином іншої держави - ОСОБА_9 , кордон якої розташований поблизу міста Болграда, тому він може сховатися від суду, що може заважати встановленню істини під час судового розгляду обвинувального акту відносно нього та забезпечення дотримання ним належної процесуальної поведінки. Крім того, знаходячись під дією менш суворого запобіжного заходу, обвинувачений може негативного вплинути на свідків кримінального провадження, потерпілих, іншого обвинуваченого по справі, які ще не допитані у судовому процесі.

Щодо клопотання потерпілої ОСОБА_8 про витребування матеріальної та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, яким вона просить відшкодувати їй моральну та матеріальну шкоду в розмірі 1500грн., суд дійшов висновку, що ця заява є фактично цивільним позовом, який оформлений неналежним чином, без врахування вимог кримінально- та цивільно-процесуального законів.

Так, ст.128ч.2,4-7 КПК України визначено, що "Особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. 5. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства. 6. Відмова у позові в порядку цивільного, господарського або адміністративного судочинства позбавляє цивільного позивача права пред`являти той же позов у кримінальному провадженні. 7. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства".

Відповідно до ст.177 ЦПК України, яка регламентує вимоги до відомостей, які має містити позовна заява, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмету та підстав позову та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява має містити, окрім найменування суду першої інстанції, до якого подається заява, також ім`я (прізвище, ім`я та по батькові позивача, відповідача, та інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності, або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити в рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них окремо; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; в разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві мають бути зазначені підстави такого звернення. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору".

Відповідно до ч.1ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175,177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позову.

Таким чином, враховуючи, що потерпілою ОСОБА_8 цивільний позов поданий своєчасно, до початку розгляду судом кримінального провадження по суті, але без дотримання вимог ЦПК України, суд дійшов висновку, що потерпілій слід надати час для усунення недоліків - до наступного судового засідання.

Керуючись ст.ст.131,176-178,181,331,336, 350 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволення клопотання прокурора щодо обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою у зв`язку з тим, що такий запобіжний захід вже обрано у підготовчому судовому засіданні та роз`яснити, що клопотання про продовження або заміну обраного судом запобіжного заходу учасники процесу мають право надати суду завчасно, до сплину кінцевої дати, до якої такий запобіжний захід обрано - у даному випадку, - до 10.07.2020 року.

У задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 на домашній арешт - відмовити з підстав, викладених в мотивувальній частині даної ухвали.

У задоволенні клопотання потерпілої ОСОБА_10 про долучення до матеріалів даної кримінальної справи її цивільного позову - відмовити через наявність недоліків, які унеможливлюють розгляд такої позовної заяви, роз`яснивши, що вона має право протягом строку до наступного судового засідання - до 09.06.2020року надати суду заяву про виправлення недоліків позову, оскільки, в разі відсутності такої заяви, суд буде позбавлений можливості розглянути цивільний позов з дотриманням вимог чинного законодавства і врахуванням усіх обставин кримінального провадження, що не позбавляє потерпілу права звернутися з цивільним позовом до суду в межах цивільно-процесуального судочинства.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду через Болградський районний суд Одеської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1