справа № 991/832/20
провадження №21-з/991/10/20
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 червня 2020 року місто Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_5 про недовіру судді Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,-

в с т а н о в и л а:

24 червня 2020 року до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду надійшла зазначена заява, викладена у пункті 1 письмового клопотання адвоката ОСОБА_5 за вих. № АБ-43-9/10 від 23.06.2020 р. про подальший розгляд його заяви про виправлення описки без участі заявника.

В обґрунтування поданої заяви, ОСОБА_5 зазначив, що призначення судового засідання за його заявою про виправлення описки на 10 годину 00 хвилин 24.06.2020 року перешкоджає йому з`явитись до суду у такий ранній час без завдання шкоди його здоров`ю, що, на думку заявника, є порушенням вимог Резолюції Ради суддів України «Професійна етика правосуддя».

Зі змісту заяви вбачається, що фактично вона є заявою про відвід судді в розумінні положень ст. 75 КПК України, якою передбачено обставини, що виключають участь судді у кримінальному провадженні.

Зокрема, п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України визначено, що суддя не може брати участі у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Оскільки кримінальне процесуальне законодавство України висуває загальні вимоги до вмотивованості відводу, суд звертається до інших джерел права, які визнані в Україні, для більш детального аналізу.

Так, відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди [України] застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Це положення узгоджується зі статтею 9 Конституції України, що встановлює примат (пріоритет) міжнародного права в Україні.

Суд керується сталою практикою ЄСПЛ в оцінці вмотивованості відводу, зокрема критеріями, що були висвітлені у справі «Мироненко і Мартенко проти України».

Зокрема, ЄСПЛ вказав, що для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, наявність безсторонності має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, і у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення.

В даному випадку підставою для висловлення недовіри головуючому судді став час призначення судового засідання.

Втім, заявником не наведено жодних обставин, які б свідчили про упередженість головуючого судді у даному провадженні.

Колегія суддів зазначає, що незгода заявника з часом призначення судового засідання не може вважатися обставиною, що викликає сумнів у неупередженості судді в розумінні статті 75 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_5 про відвід судді Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

судді ОСОБА_2

ОСОБА_3