490/5175/17 07.10.2019
н/п 1-кс/490/6805/2019
Справа № 490/5175/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 жовтня 2019 року м. Миколаїв
Суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
розглянувши заяву ОСОБА_3 захисника ОСОБА_4 про відвід судді Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_5 від участі у розгляді обвинувального акта у кримінальному провадженні №0001613, -
Учасники судового провадження:
захисники: ОСОБА_3 , ОСОБА_6 ,
обвинувачені ОСОБА_4 , ОСОБА_7 ,
прокурор ОСОБА_8 ,
встановив:
Захисник ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про відвід судді Центрального районного суду міста Миколаєва ОСОБА_5 від участі у розгляді обвинувального акту у кримінальному провадженні №0001613 в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_7 та ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого частиною 4 статті 296 Кримінального Кодексу України.

У заяві зазначив, що суддя ОСОБА_5 призначив підготовче судове засідання у цьому провадженні на наступний день після його надходження до суду, до того ж - на шкоду іншим справам, що були призначені раніше; при цьому учасники судового провадження сповіщались про дату та час судового розгляду поза межами робочого часу. Таке, на думку захисника, свідчить про те, що суддя "створює необхідні умови для розгляду клопотання прокурора та продовження дії найсуворішого запобіжного заходу відносно обвинувачених, які майже 2 роки 6 місяців перебувають під вартою", чим виявляє свою упередженість.

Захисник також послався й на те, що суддя ОСОБА_5 отримав вказане кримінальне провадження з порушенням порядку його автоматизованого розподілу, що є окремою підставою для його відводу.

Спираючись про таке, захисник наполягав на задоволенні заяви.

Вислухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

13 травня 2019 року до Єдиного Реєстру Досудових Розслідувань за номером 0001613 були внесені відомості про подію, що є предметом розгляду в межах цього кримінального провадження, а саме - про те, що 12.04.2017 близько 07.40 двоє чоловіків, перебуваючи на вул. Ад. Макарова, 2, м. Миколаєва, грубо порушили громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю скоячи декілька пострілів з предмету зовні схожого на пістолет в ОСОБА_9 який [на той час] перебуває у ЛШМД м. Миколаєва з діагнозом: вогнепальне поранення грудної клітини.

Вироком Центрального районного суду міста Миколаєва від 25 липня 2018 року /суддя ОСОБА_10 / ОСОБА_4 та ОСОБА_7 були визнані винуватими у вчиненні злочину, передбаченого частиною 4 статті 296 Кримінального Кодексу України та кожному з них було призначене покарання у вигляді позбавлення волі строком на 6 років 6 місяців.

Ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 19 лютого 2019 року вказаний вирок Центрального районного суду міста Миколаєва скасований з призначенням нового розгляду у суді першої інстанції.

Під час повторного розгляду обвинувального акту Центральним районним судом міста Миколаєва /суддя ОСОБА_5 / ухвалою Центрального районного суду міста Миколаєва від 08 серпня 2019 року обвинувальний акт у цьому кримінальному провадженні був повернутий прокурору, як такий, що не відповідає вимогам Кримінального Процесуального Кодексу України.

03 жовтня 2019 року вказаний обвинувальний акт був повторно скерований до суду після усунення недоліків.

У той же день був здійснений автоматизований розподіл цього кримінального провадження шляхом передачі справи раніше визначеному судді - ОСОБА_5 .

Ухвалою судді Центрального районного суду міста Миколаєва ОСОБА_5 від 03 жовтня 2019 року у справі було призначене підготовче судове засідання на 04 жовтня 2019 року на 15-00 годину.

У призначений час усі сторони кримінального провадження прибули на підготовче судове засідання.

Відповідно до пунктів4, 5 частини 1 статті 75 Кримінального Процесуального Кодексу України суддя підлягає відводу /далі - дослівно/:

-"за наявності … обставин, які викликають сумнів у його неупередженості"

-"У випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи".

Відповідно до статті 8 Кримінального Процесуального Кодексу України кримінальне провадження у справі, зокрема - вирішення питань про відводи судді - здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визначаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави; цей принцип застосовується з урахуванням практики Європейського Суду з прав людини.

Відповідно до сталої практики Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду повинно встановлюватися згідно з:

1)суб`єктивним критерієм - врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі;

2)об`єктивним критерієм - шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Як зазначає далі Європейський Суд з прав людини, "Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного".

Стосовно об`єктивного Європейський Суд з прав людини наголошує на необхідності: "Визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про безсторонність [судді]. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими". Іншими словами: "Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів". Далі Суд підкреслює, що: "З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві"

/див., окрім іншого, рішення у справах "Білуха проти України" /пункти 49-53/; "Бочан проти України" /пункт 66/; "Мироненко і Мартенко проти України" /пункт 66/,

а також рішення у справах "Де Куббер проти Бельгії" (De Cubber v.

Belgium) /п. 26/; "Кастілло Альгар проти Іспанії" (Castillo Algar v. Spain) /пункт 45/, «Fey проти Австрії» /пункти 28 та 30/, "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland) /пункт 42/; Сантанжело проти Італії" (Ferrantelli and Santangelo v. Italy) та інші/.

Частина 3 статті 35 Кримінального Процесуального Кодексу України передбачає таке /далі - дослівно/:

"Визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом".
Будь-яких інших положень вказана норма не містить.

Відповідно до пункту 1.3.1 Положення про автоматизовану систему діловодства суду /в редакції рішення Ради Суддів України від 15 вересня 2016 року/, статті 35 Кримінального Процесуального Кодексу України у суді функціонує автоматизована система документообіг суду, що забезпечує, окрім іншого, об`єктивний та неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді.

Таке означає, що використання цієї системи під час розподілу справ має на меті забезпечити безсторонність та неупередженість суду.

В цьому ж випадку про наявність "фактів, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів" захист не посилається, посилається лише про обставини призначення справи до підготовчого судового засідання, що зафіксовані за допомогою відповідних процесуальних рішень, в зв`язку із чим не можуть вважатись такими, що обґрунтовано породжують сумніви у безсторонності судді.

Згадка захисника про обставини повідомлення його про час та місце проведення підготовчого судового засідання свідчать лише про ставлення помічника до виконання покладених обов`язків /які є належними/ та не здатні породити сумніви в об`єктивності судді.

Згадка захисника про перелік справ, призначених до розгляду, не має відношення до цієї справи та про пріоритет цієї справи не свідчить.

Що ж стосується обставин розподілу цієї справи, то в цьому випадку визначення судді здійснювалось:

-з моменту реєстрації справи /з 03 жовтня 2019 року/;

-автоматизованою системою документообігу суду;

-за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді суді, заборона повторної участі судді у розгляді справи, перебування суддів у відпустках, на лікарняному, у відрядженнях та закінчення терміну їх повноважень.

Отже, порядок, встановлений частиною 3 статті 35 Кримінального Процесуального Кодексу України, в цьому випадку порушений не був.

Таке доводить, що передбачені законом підстави для відводу судді в цьому випадку є відсутніми, отже у задоволенні заяви про таке слід відмовити.

Керуючись ст. 75, 80, 81 КПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и в :
Заяву ОСОБА_3 захисника ОСОБА_4 про відвід судді Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_5 від участі у розгляді обвинувального акта у кримінальному провадженні №0001613 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1