справа №619/403/20
провадження №1-кп/619/293/20
УХВАЛА
іменем України

23 червня 2020 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2

розглянув у підготовчому судовому засіданнікримінальне провадження № 0001566 від 19.11.2019 по обвинуваченню:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт Велика Писарівка Великописарівського району Сумської області, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ;
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки с. Мілова Балаклійського району Харківської області, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 ;
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,
за участю сторін кримінального провадження та інших учасників судового провадження:
прокурораОСОБА_5
обвинуваченоїОСОБА_3
захисникаОСОБА_6
обвинуваченоїОСОБА_4
захисникаОСОБА_7

установив:
10 червня 2020 року до суду з Харківського апеляційного суду надійшов обвинувальний акт у відношенні ОСОБА_3 , ОСОБА_4 за фактом вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Під час підготовчого судового засідання не було встановлено підстави для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України.
Підстав для здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні не встановлено.
Згідно вимог ч. 1 ст. 3141 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.
Відповідно до ч. 2 ст. 3141 КПК України досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.
Враховуючи, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі, то відсутні підстави, які передбачені ч. 4 ст. 3141 КПК України, для не складання досудової доповіді.

У зв`язку з цим, суд вважає необхідним відповідно до п. 6) ч. 3 ст. 314 КПК України доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

До суду надійшло клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_3 , посилаючись на ризики, передбачені пунктами 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання з підстав, які зазначені у ньому. Також просив продовжити строк тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_4 .

Обвинувачена ОСОБА_3 та її захисник адвокат ОСОБА_6 не заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

Обвинувачена ОСОБА_4 та її захисник адвокат ОСОБА_7 не заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

Заслухавши клопотання та думку присутніх осіб, оцінивши в сукупності всі обставини, в тому числі передбачені п.п. 1-11 ч. 1 ст. 178 КПК України, суд дійшов висновку про продовження тримання під вартою обвинуваченої з таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, та зогляду на те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, п. 32, Series A, № 182).

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

У п. 36 рішення «Москаленко проти України» № 37466/04 від 20.05.2010 Європейський Суд з прав людини нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує. Однак, Суд неодноразово встановлював, що сама по собі тяжкість обвинувачення не може слугувати виправданням тривалих періодів тримання під вартою (див. рішення у справі «Ілійков проти Болгарії» (Іlijkov v. Bulgaria), заява №33977/96, пункти 80-81, рішення від 26.07.2001).
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_3 умисного тяжкого злочину свідчать про підвищену суспільну небезпеку, що у сукупності із тяжкістю можливого покарання, а також даними про особу обвинуваченої вказують на обґрунтованість заявленого прокурором клопотання.

Судом розглядалась можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначеним ризикам, проте, враховуючи наведені вище обставини в їх сукупності, суд вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, буде недостатнім для запобігання існуючим ризикам.

Суд вважає, що наявні обставини, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України, для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_3 , оскільки є достатньо підстав вважати, що обвинувачена з огляду на її моральні якості може ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування).

Враховуючи вимоги ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України визначає заставу у розмірі 63 060 гривень (30х2102=63060) та вважає, що вона буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

У разі внесення зазначеної застави на підозрюваного покласти обов`язки, які передбачені п.п. 2, 3, 8, 9 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч.6 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 11 червня 2020 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 було продовжено по 7 серпня 2020 року включно.

Судове провадження не завершено, не допитані свідки, при цьому суд вважає, що існують ризики, які передбачені ст. 177 КПК України, у зв`язку з цим запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 необхідно продовжити.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів.

У вчиненні інших дій, необхідних для підготовки до судового розгляду, потреби немає.
Враховуючи викладене та керуючись статтями176, 177, 183, 194, 197, 199, 315, 392 КПК України, суд

постановив:
Призначити кримінальне провадження до судового розгляду на 14 год 00 хв 1 липня 2020 року у залі судових засідань №2 приміщення Дергачівського районного суду Харківської області.

Розгляд справи провести у відкритому судовому засіданні.

Доручити відповідному уповноваженому органу з питань пробації в строк до 31 липня 2020 року підготувати і надати суду досудову доповідь щодо обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Викликати в судове засідання осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.

Копію ухвали направити представнику уповноваженого органу з питань пробації.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» по 20 серпня 2020 року включно.

Застосувати до обвинуваченої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» по 20 серпня 2020 року включно.

Виконання ухвали покласти на начальника Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області та начальника ДУ «Харківський слідчий ізолятор».

Обвинувачена ОСОБА_3 звільняється з-під варти після внесення застави у розмірі 63 060 гривень, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому вона перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цієї обвинуваченої під вартою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться обвинувачена ОСОБА_3 , негайно здійснює розпорядження про її звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачена ОСОБА_3 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави у розмірі 63 060 гривень на обвинувачена ОСОБА_3 на строк по 20 серпня 2020 року покласти наступні обов`язки:

- не відлучатися із с. Верхня Ланна Карлівського району Полтавської області без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Після закінчення строку, на який на обвинувачену були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

У разі невиконання покладених на обвинувачену ОСОБА_3 обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України, та суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена обвинуваченими ОСОБА_4 та ОСОБА_3 до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області протягом семи днів з дня вручення їм копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1