1Справа № 335/5557/20 1-кс/335/2930/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2020 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Запорізької місцевої прокуратури №2 ОСОБА_4 , про арешт майна, по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001763 від 02.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, в якому просив накласти арешт на майно, вилучене 02.07.2020, в ході затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 , а саме: ланцюжок з металу сірого кольору з кулоном з нашаруванням РБК, який упаковано до картонної коробки; сорочку з коротким рукавом світло-синього кольору з нашаруванням РБК, яку упаковано до картонної коробки; шорти білого кольору з паском до них з нашаруванням РБК, які упаковано до картонної коробки; кросівки марки «Рібер» білого кольору з нашаруванням РБК, які упаковані до картонної коробки; шкарпетки білого кольору, які упаковано до картонної коробки.

В обґрунтування клопотання зазначив, що Вознесенівським ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001763 від 02.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 02.07.2020 приблизно о 02:20 ОСОБА_6 , перебуваючи за адресою: м. Запоріжжя, бул. Шевченко 73, в кафе «Пантера», приблизно о 02:20, маючи умисел на грубе порушення громадського порядку, діючи з хуліганських мотивів, із особливою зухвалістю, із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, спричинив потерпілому ОСОБА_7 , тілесні ушкодження у вигляді множинних колото-різаних поранень черевної порожнини грудної клітини.
02.07.2020 ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

В ході затримання у ОСОБА_6 було вилучено ланцюжок з металу сірого кольору з кулоном з нашаруванням РБК, сорочку з коротким рукавом світло-синього кольору з нашаруванням РБК; шорти білого кольору з паском до нього з нашаруванням РБК; кросівки марки «Рібер» білого кольору з нашаруванням РБК; шкарпетки білого кольору.

Враховуючи, що вилучені речі мають суттєве значення для встановлення важливих обставин, з метою збереження речових доказів, слідчий просить накласти на них арешт.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив клопотання задовольнити в повному обсязі.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник-адвокат ОСОБА_8 у судове засідання не з`явились, надали заяву про розгляд клопотання про арешт майна за їх відсутності, проти задоволення клопотання не заперечували.

Неприбуття в судове засідання слідчого та підозрюваного, який є власником майна та його захисника, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши матеріали клопотання, перевіривши надані в його обґрунтування докази, слідчий суддя доходить до наступного висновку.

02.07.2020 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, про що слідчим СВ Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 складено протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину.

В ході затримання ОСОБА_6 , в порядку ч. 3 ст. 208 КПК України, з дотриманням вимог ч. 7 ст. 223, ст. 236 КПК України, за участю понятих, слідчим було здійснено обшук ОСОБА_6 та вилучено його одяг, в якому він перебував на момент подій, а саме: ланцюжок з металу сірого кольору з кулоном з нашаруванням РБК, сорочку з коротким рукавом світло-синього кольору з нашаруванням РБК; шорти білого кольору з паском до нього з нашаруванням РБК; кросівки марки «Рібер» білого кольору з нашаруванням РБК; шкарпетки білого кольору.

Відповідно до ч. 3 ст. 208 КПК України уповноважена службова особа, слідчий, прокурор може здійснити обшук затриманої особи з дотриманням правил, передбачених частиною сьомою статті 223 і статтею 236 цього Кодексу.

В порядку ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Клопотання слідчого про арешт майна подано поштовим зв`язком 02.07.2020, тобто у день вилучення майна, яке відбулось, що свідчить про дотримання слідчим строків подання клопотання про арешт майна.

Клопотання слідчого про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішенні питання про арешт майна слідчим суддею враховано вимоги ст. 173 КПК України, а саме правові підстави для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; а також наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання та необхідність накладення арешту на вилучений в ході затримання ОСОБА_5 одяг, в якому він перебував на момент подій, які викладені у підозрі, а саме: ланцюжок з металу сірого кольору з кулоном з нашаруванням РБК, сорочку з коротким рукавом світло-синього кольору з нашаруванням РБК; шорти білого кольору з паском до нього з нашаруванням РБК; кросівки марки «Рібер» білого кольору з нашаруванням РБК; шкарпетки білого кольору, оскільки вилучені речі відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, містять на собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів та запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 170-173 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на ланцюжок з металу сірого кольору з кулоном з нашаруванням РБК, який упаковано до картонної коробки; сорочку з коротким рукавом світло-синього кольору з нашаруванням РБК, яку упаковано до картонної коробки; шорти білого кольору з паском до них з нашаруванням РБК, які упаковано до картонної коробки; кросівки марки «Рібер» білого кольору з нашаруванням РБК, які упаковано до картонної коробки; шкарпетки білого кольору, які упаковано до картонної коробки, які вилучено 02.07.2020 під час затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_6 .

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Копію судового рішення, після його оголошення, негайно вручити слідчому.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1