УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/72/20

Провадження №: 1-кс/755/905/20

"20" лютого 2020 р.

м. Київ

слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 розглянувши клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_2 про проведення під час досудового розслідування допиту свідка, у порядку ст. 225 КПК України, в рамках кримінального провадження № 0000242 від 13.03.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 129, ч. 4 ст. 190, ст. 198 КК України, установила :

прокурор у кримінальному провадженні прокурор Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з цим клопотанням про проведення під час досудового розслідування у рамках вказаного кримінального провадження допиту свідка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що цей свідок може піддаватися тиску, зокрема через залякування та підкуп з боку ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Ці ж особи, як указує заявник можуть фізично переховувати даного свідка за кордоном або на тимчасово окупованій території в державі Україна.

Слідча суддя, вивчивши письмові доводи слідчої та прокурора, дослідивши долучені до клопотання матеріали, приходитьдо наступного.

Питання допиту свідка, потерпілого під час досудового розслідування в судовому засіданні регламентовано главою 20. Слідчі (розшукові) дії КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 225. Допит свідка, потерпілого під час досудового розслідування в судовому засіданніКПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні

До вийняткових випадків закон відносить такі випадки, коли є небезпека для життя чи здоров`я, тяжку хворобу.

При цьому, у відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

ЄСПЛ у справі «Ушаков та Ушакова проти України» 18 червня 2015 року указує на те, що Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Більше того, слід нагадати, що під час провадження на підставі Конвенції неухильно застосовується принцип affirmanti incumbit probatio (той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження).

Тобто, заявник при подачі певного клопотання зобов`язаний довести обставини, на які він посилається.

Як убачається з клопотання прокурора вні обґрунтовує необхідність допиту свідка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак долучає у якості даних інформацію про те, що свідком у наведеному кримінальному провадженні є свідок ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У розрізі норм ст. 65 КПК свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Відповідно подані матеріали не указують на те, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є свідком у провадженні, адже для допиту викликалася особа ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що автоматично указує на відсутність підстав для аналізу наявності чи відсутності у справі даних регламентвоаних смт. 225 КПК у відношенні саме ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Щодо інших даних наведених заявником, то слід указати, що на переконання прокурора імовірний свідок може піддаватися тиску, зокрема через залякування та підкуп, та є реальною імовірність його фізичного переховування за кордоном або на тимчасово окупованій території в державі Україна, однак додає до звернення на підтвердження цих даних сам витяг з ЄРДР та протокол допиту свідка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і все, однак з цих письмових даних, указані обставини не простежуються.

На підтвердження відомостей указаних в зверненні не надано хоча б оперативних даних на підтвердження інформації викладеної у зверненні, як і даних проте, який статус у кримінальному провадженні мають ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Тобто, у супереч ст. 225 КПК України, воно (клопотання) не містить обґрунтованих підстав для допиту свідка, так як висловивши певне твердження заявник не зміг довести це твердження з дотриманням критерію доведеності «поза розумним сумнівом».

Наявності інших обставин, що можуть унеможливити допит указаної в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань заявником у клопотанні не наводиться, а відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на розгляд сторонами.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги той факт, що прокурором у заявленому клопотанні не наведено виняткових обставин, які б свідчили про те, що в майбутньому буде унеможливлено допит в суді свідка саме з підстав указаних у клопотанні, або ж відсутність такого допиту на стадії досудового розслідування з може об`єктивно вплинути на повноту чи достовірність показань останньої, на даному етапі, слідча суддя не вбачає підстав для задоволення цього клопотання, оскільки викладені у ньому відомості є сумнівними, а наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року, (ч. 2 ст. 8, ч. 5 ст. 9 КПК України).

На підставі викладеного та керуючись вимогами ст.ст. 225, 309, 369-372, 376 КПК України, слідча суддя постановила :

у задоволенні клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_2 про проведення під час досудового розслідування допиту свідка, у порядку ст. 225 КПК України, у рамках кримінального провадження № 0000242 від 13.03.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 129, ч. 4 ст. 190, ст. 198 КК України, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України.

Слідча суддя ОСОБА_6