Провадження № 1-кс/947/8187/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.06.2020 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0001622 від 08.06.2020 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, українця, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, не одруженого, не працюючого, раніше судимого Київським районним судом м. Одеси за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України до штрафу у розмірі 850 гривень, на даний час обвинувальний акт перебуває в Овідіопольскому районному суді за ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у скоєні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 186, ч. 3 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 08.06.2020 приблизно о 15 годин 00 хвилин, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлений, ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: м. Одеса, на розі вул. Шклярука та вул. Авдєєва-Чорноморського, побачив біля стоянки раніше незнайому їм особу ОСОБА_7 , у якої в руках був мобільний телефон марки «iPhone 5s», в корпусі сірого кольору, з сім-картою мобільного оператора «Vodafone» - НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 . При виді вказаного майна у ОСОБА_5 виник злочинний намір, направлений на відкрите викрадення чужого майна.
Реалізуючи свій злочинний намір, направлений на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_5 діючи умисно, з корисливих мотивів, підійшов до потерпілої ОСОБА_7 , та шляхом ривку з рук ОСОБА_7 , заволодів належним їй мобільним телефоном марки «iPhone 5s», в корпусі Space Gray, з сім-картою мобільного оператора «Vodafone» - НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 .
Після чого, ОСОБА_5 разом з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зник, тим самим розпорядившись ним на власний розсуд, спричинивши ОСОБА_7 майнову шкоду на загальну суму 2 000 гривень.
Крім того, 08.06.2020 приблизно о 16 годині 00 хвилин (більш точний час досудовим розслідуванням не встановлений), ОСОБА_5 , повторно, перебуваючи неподалік будинку АДРЕСА_2 , маючи намір на вчинення крадіжки чужого майна, переслідуючи ціль незаконного збагачення, визначив об`єктом свого злочинного посягання майно, яке знаходилось у дворі приватного будинку АДРЕСА_2 .
Надалі, з метою реалізації свого умислу, розуміючи протиправність своїх дій, будучи впевненим, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, а поряд відсутні сторонні особи, без дозволу власника, незаконно проник на територію приватного будинку, перелізши через паркан. Перебуваючи у дворі вищевказаного будинку, діючи умисно, з корисливих мотивів, таємно викрав з подвір`я майно, яке належить ОСОБА_8 , а саме: апарат високого тиску марки «Karcher», модель К5-80, в корпусі чорно-жовтого кольору, вартістю 10 000 гривень.
В подальшому ОСОБА_5 , з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись ним на власний розсуд, тим самим спричинивши потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 10 000 гривень.
Сторона обвинувачення звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що тяжкість покарання, яка інкримінується підозрюваному може привести до його переховування від органів досудового розслідування та суду, тобто існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, також, встановлено наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, що за відсутності менш суворого запобіжного заходу, підозрюваний, перебуваючи на свободі, матиме можливість незаконно впливати на свідків та потерпілого, схиляючи їх до викривлення показань. Крім того, ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, постійних джерел доходів не має, в тому числі шляхом вчинення кримінальних правопорушень, свідчить про те, що він може вчиняти аналогічні кримінальні правопорушення, що підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а у разі задоволення клопотання, визначити мінімальний розмір застави, вказавши, що ризики необґрунтовані, підозрюваний визнає вину, щиро розкаюється, раніше не кримінальної відповідальності не притягувався, позитивно характеризується, має на утриманні хвору матір, працює неофіційно.

Підозрюваний в судовому засіданні просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин». Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), (Erdagoz v. Turkey (Ердагоз проти Туреччини).

09.06.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 186 КК України - відкрите викрадення чужого майна (грабіж); ч. 3 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена повторно.

Долученими до матеріалів клопотання протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 08.06.2020 року, протоколом огляду місця події від 08.06.2020 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 08.06.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 08.06.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 08.06.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 09.06.2020 року, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 09.06.2020 року, протоколом огляду місця події від 09.06.2020 року, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 08.06.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 08.06.2020 року, протоколом огляду предмету від 09.06.2020 року, протоколом пред`явлення особи для впізнання від 09.06.2020 року, підтверджується наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 186, ч. 3 ст. 185 КК України.

Враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1ст. 186, ч. 3 ст. 185 КК України, беручи до уваги тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, беручи до уваги, повторність кримінального правопорушення, оскільки, відповідно до матеріалів клопотання, підозрюваному інкримінується декілька епізодів, а також характеризуючи дані підозрюваного, відповідно до яких останній не одружений, не працює, що вказує на відсутність постійного джерела прибутку та міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках даного кримінального провадження наявні ризики, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, враховуючи також те, що підозрюваному при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані потерпілих та свідків, які в подальшому, у разі направлення обвинувального акту до суду, будуть допитуватися безпосередньо судом, слідчий суддя приходить до переконання про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на потерпілих та свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Також, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 раніше судимий, на даний час відносно останнього обвинувальний акт перебуває в Овідіопольскому районному суді за ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України, що вказує на те, що підозрюваний на шлях виправлення не став, має схильність до злочинної діяльності, тому наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.
У своїй практиці ЄСПЛ наголошує на тому (рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»), що на етапі розгляду питання щодо взяття заявника під варту аргументами на користь такого рішення стали серйозність звинувачень, пред`явлених заявникові, та ризик його втечі.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення є обґрунтованим, а відповідний запобіжний захід достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням викладеного, враховуючи обставини вчинення кримінальних правопорушень, майновий та сімейний стан підозрюваного, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, вважаючи, що саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0001622 від 08.06.2020 року - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області, строком на 60 (шістдесят) днів, а саме до 05.08.2020 року.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 168 160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок №UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 09.08.2020 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду;
- повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1