Справа № 126/485/19
Провадження № 1-кп/151/3/20
В И Р О К
іменем України

27 лютого 2020 року смт. Чечельник

Чечельницький районний суд Віницької області
в складі: головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3

потерпілої ОСОБА_4

адвоката потерпілої ОСОБА_5
обвинуваченої ОСОБА_6
захисника обвинуваченої ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Чечельник, Вінницької області кримінальну справу на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 квітня 2015 року за №0000011 про обвинувачення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Вінниці, українку, громадянку України, з вищою освітою, заміжню, працюючу завідуючою перинатальним центром 2 рівня Комунальної установи "Бершадська окружна лікарня інтенсивного лікування", раніше не судиму, жительку АДРЕСА_1 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 140 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до обвинувального акту від 26.09.2018 року у кримінальному провадженні, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань 03.04.2015 року за №0000011 ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України при слідуючих обставинах.

ОСОБА_6 обвинувачується у тому, що вона, будучи призначеною на посаду акушера-гінеколога пологово-гінекологічного відділення Бершадської центральної районної лікарні згідно наказу №56-К від 14.07.2003, маючи освіту за спеціальністю "лікар" та кваліфікацію "лікар" відповідно до диплому Вінницького державного медичного інституту серії МВ №967882 від 27.06.1990, тобто, відповідно до ст.74 Основ законодавства України про охорону здоров`я від 19.11.1992, будучи медичним працівником зі спеціальною освітою, здійснюючи чергування та виконуючи функції чергового лікаря в акушерсько-гінекологічному відділенні Комунальної установи "Бершадська окружна лікарня інтенсивного лікування" відповідно до графіку роботи лікарів, середнього і молодшого персоналу з 20:00 години 29.01.2015 по 08:00 годину 30.01.2015 в порушення п.п. 2.11, 2.12. та 2.13. Посадової інструкції лікаря акушера-гінеколога стаціонару перинатального центру ІІ рівня Бершадської окружної лікарні інтенсивного лікування №883, затвердженої головним лікарем Комунальної установи "Бершадська окружна лікарня інтенсивного лікування" від 16.01.2014, будучи зобов`язаною сприяти ранньому виявленню ускладнень вагітності та пологів; надавати кваліфіковану медичну допомогу під час пологів, згідно вимог ВООЗ та Клінічних протоколів; проводити лікування та здійснювати лікарський нагляд за породіллями та вагітними жінками у відділенні, в порушення п.5.1 Примірного положення про лікаря акушер-гінеколога акушерського (гінекологічного) відділення, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України № 620 від 29.12.2003 в частині обов`язку надавати кваліфіковану планову та невідкладну стаціонарну акушерсько-гінекологічну допомогу відповідно до кваліфікаційної категорії, маючи реальну можливість належним чином виконати свої обов`язки, а саме: перебуваючи у медичному закладі, маючи достатній досвід та кваліфікацію, всі необхідні умови та засоби для проведення лікування та лабораторних досліджень, провівши 30.01.2015 з 4:12 по 4:50 кесарський розтин породіллі ОСОБА_4 , знаючи про ряд чинників, які сприяли розвитку гнійно-септичного ускладнення після операції кесарського розтину, а саме, одна операційна в перинатальному центрі для проведення чистих гінекологічних операцій та кесарського розтину, відсутність одноразової білизни для проведення кесарського розтину, відсутність в достатній кількості сучасного шовного матеріалу простерилізованого у заводських умовах (запаяні упаковки), не призначила проведення бактеріального посіву сечі та при наявності факторів ризику по виникненню гострого септичного запалення в післяопераційний період не призначила антибіотикотерапію, допустивши у такий спосіб неналежне виконання своїх професійних обов`язків у реалізації ряду заходів, направлених на встановлення та дослідження об`єктивного стану хворої, внаслідок несумлінного ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки для потерпілої ОСОБА_4 , а саме екстирпацію матки з трубами, що відповідно до висновку експерта № 410/17 від 08.09.2017 мають ознаки тяжкого тілесного ушкодження. Таким чином, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України, тобто неналежному виконанні медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого до них ставлення, якщо це спричинило тяжкі наслідки для хворого.

В судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_6 вину не визнала та пояснила, що 29.01.2015 року о 16 год. вона прийшла на зміну, лікуючий лікар ОСОБА_8 передала її вагітну ОСОБА_4 , яка поступила о 07 год. 50 хв. у ОСОБА_9 лікуючого лікаря зі скаргами на нерегулярні переймоподібні болі, було виставлено діагноз передвісники пологів, відкриття шийки матки не було. Здійснюючи обхід по палатам о 16 год. запитала у ОСОБА_10 чи є скарги, вона сказала за болі. Доручила акушерці порахувати, які болі, через скільки, оскільки це важливо так як передвісники пологів болі нерегулярні, а коли перейми вони регулярні, акушерка сказала, що перейми нерегулярні. О 18 год. акушерка сказала, що в ОСОБА_10 відійшли води, згідно наказу передчасних відходження вод, вона оглянула ОСОБА_11 на кріслі, де побачила, що шийка матка почала відкриватися, води були світлі що свідчило про те, що жінка перейшла в активну фазу пологів про що відмітила в документації. З цього моменту ведеться графічне зображення пологів, яке називається картокрама, де відмічається швидкість розкриття шийки матки, серцебиття дитини, води які вони, пульс, артериальний тиск і температура, тобто загальний огляд матері і дитини. Згідно картограми слідуючий огляд має проводиться кожні чотири години на кріслі, пульс та артеріальний тиск акушеркою проводиться кожних дві години, сердцебиття в активній фазі через 15 - 30 хв. Слідуючий огляд проводився біля 24 год. вагінально вона побачила, що відхилень від нормального перебігу не було. Слідуючий огляд проводився о 02 год. ночі у породіллі були сильні болючі перейми кожні 2 хв по 45 с. і відхилень не було, потім огляд здійснювався о 04 годині, де було виявлено перші ознаки клінічно вузький таз, після чого подзвонила черговому лікарю ОСОБА_12 , анастезіологу ОСОБА_13 та педіатру ОСОБА_14 і провели консиліум на якому прийнято рішення про кесерів розтин. Перед початком було проведено обстеження (аналізи крові та сечі, та кровограма), а також проведено атибіотикопрофілактику ампецелін 2 грам. Перед початком операції породілля була ознайомлена з можливими наслідками кесаревого розтину. Операція проведена була вчасно і згідно наказу, був вилучений хлопчик, після чого було введено ще один атибіотик "Орингіл" враховуючи фактори ризику. Після операції через кожних 15 хв. першу годину і через 30 хв. в послідуючому за хворою постійно здійснюється нагляд. О 8 годні 30.01.2015 року на п`ятихвилинці породіллю передала під нагляд лікарю ОСОБА_15

31.01.2015 року о 20 год. заступивши на зміну здійснювала обход під час якого

потерпіла поскаржилася на біль в животі, оглянувши встановила, що пов`язка була суха, матка в нормі що відповідала стану пульс, температура були також в нормі, що невикликало тривоги. Біля 24 години акушерка повідомила, що піднялася температура до 39 градусів, знов провела обстеження і ніяких відхилень які б викликали тривогу не виявила, але оскільки була температура замінила антибіотик на "цетриаксон". О 8 годині 01.02.2015 року передаючи зміну лікарю ОСОБА_12 повідомивши, що в неї є тривога щодо ОСОБА_4 оскільки в неї є температура. Кесарів розтин пройшов в нормальних умовах, ніяких ускладнень не було і тому підстав для застосування андибіотикотерапії з лікувальлною цілю потреби не було, а було застосовано лише адибіотикотерапію в профілактичних цілях.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_4 пояснила, що 29.01.2015 року о 07 год. 50 хв. її з переймами оглянув черговій лікар, о 8 год. була перезмінка і її оглянув інший черговий лікар. Із 7 год. 50 хв. цілий день були перейми, її періодично оглядав лікар і відзначав, що швидкість відкриття шийки матки повільна і так було до вечора, потім у вечері заступила на чергування лікар ОСОБА_6 .. Приблизно о 18 годині у неї відійшли води і вона думала, що буду народжувати, але до мене приходила лікарі і казали, що ще рано бо повільно відкривається матка. Біля 02 години ночі вона попросила чоловіка, щоб він пішов до лікарів, коли лікарі прийшли до неї та сказали якщо вона не може родити сама, то будуть родити за неї і почали готувати до кесаревого розтину. Вранці вона прокинулася і її сказали, що операція пройшла добре. До кінця 30.01.2015 року у неї піднялася температура, звернувшись до чергового лікаря її сказали, що це нормально. На наступний день температура була до 40 градусів, це була п`ятниця на вихідні вона здала аналізи, результат яких був поганий і всі вихідні була температура. У понеділок прийшов черговий лікар ОСОБА_16 , який здійснював обхід та запитав чи міняли пов`язку, її ніразу не чистили, не міняли нічого. Лікар сказав санітарам замінити пов`язку, подивився історію, потім зібрав консиліум. Сказали що у мене запалення та відправили в лікарню у Вінницю. Прибувши туди лікарі сказали, що у неї критичний стан. Лікарі з чоловіком вирішували про те, щоб вирізати матку і місяць була реабілітація. У Вінниці її сказали, в тому що сталося винні Бершадські лікарі.

В судовому засіданні 02.07.2019 року свідок ОСОБА_16 пояснив, що в 2015 році працюючи на посаді завідувача пренатальним центром Комунальної установи "Бершадська окружна лікарня інтенсивного лікування" в понеділок зранку (29 січня 2015 року) під час обходу виявлено незадовільний стан породіллі ОСОБА_4 , яка лежала в стаціонарі після кесаревого розтину. Про кесарів розтин він не знав, дізнався лише при здійсненні обходу породіллі. Стан породіллі визивав занепокоєння, в породіллі була підвищена температура та віддишка. Був скликаний консиліум, ОСОБА_4 було переведено в реанімацію та призначено підготовче лікування та усилену атибактеріальну терапію. Після чого було обговорено та прийнято рішення щодо переводу ОСОБА_4 з "Бершадської окружної лікарні інтенсивного лікування" до обласної лікарні ім.Пирогова.

Під час кесаревого розтину бригада, яка приймає пологи розписує лікування та антибіотикотерапію, яка в майбутньому може бути змінена лікарем. Безпосередньо за лікування та кесаревого розтину відповідає чергова бригада яка його проводить. Лікування призначає хірург який проводить кесарів розтин, а потім лікуючий лікар дивиться за лікуванням. ОСОБА_15 була лікуючим лікарем ОСОБА_4 , а ОСОБА_6 була ургентним лікарем яка проводила кесарів розтин. Після кесаревого розтину лікар передбачає ризики кесаревого розтину під час якого визначає профілактику або лікування. Баклабораторія і УЗД в період пологів ОСОБА_4 не працювала.

Свідок ОСОБА_12 в судовому засіданні 02.07.2019 року пояснила, що вона працювала ургентним лікарем на протязі всього січня 2015 року. Перший раз побачила породілю ОСОБА_4 коли її викликала на операцію лікар ОСОБА_6 у зв`язку з тим, що був призначений кесарів розтин з підстав клінічно вузького тазу. Операційним лікарем була ОСОБА_6 , а вона була на допомогу. Підготовку до операції кесарів розтин робили черговий лікар ОСОБА_6 , операційна сестра та нарколог. На той час у додаткових лікарських препаратах потреби не було. Відповідно до наказу ОСОБА_4 була проведена антибіотикотерапія. Операція кесарів розтин проходила 38 хвилин і вона проходила в нормальному режимі. Після проведення операції вона пішла додому. Після того вона чергувала 31 січня 2015 року у день з 08 до 20 години у неділю 01.02.2015 року з 08 до 20 години. Під час обходу породілля нею оглядалася і стан її був задовільний. 31 чи 01 січня 2015 року точної дати вона не пам`ятає у зв`язку з підняттям температури у породіллі були проведені додаткові аналізи крові, сечі та бак посіви та продовжено лікування. Аналізи крові та сечі були взяті, а бак посіви не бралися, оскільки не працювала баклабораторія. На той час породілля отримувала два антибіотика. 02.02.2015 року вона, як лікар була на роботі був скликаний консиліум лікарів у зв`язку з незадовільним станом породілі ОСОБА_4 в якої піднялася температура до 39,2 С та скарги самої породіллі. Породіллі був зроблений ренген та виявлено запалення легень, було змінено антибіотики та переведено до реанімаційного відділення. Скарги у самої породіллі були незначні та ненасторожуючі. Стан її був задовільний, антибіотикотерапія проводилася.

Свідок ОСОБА_17 в судовому засіданні 02.07.2019 року пояснила, що вона на той час була позаштатним обласним спеціалістом відповідальним за проведення організаціно-методичної роботи за фахом акушерства та гінекології департаменту охорони здоров`я. Про всі складні випадки в лікарнях області в тому числі і Бершадській лікарні завжди повідомлялися їй. З Бершадської лікарні її повідомили, що є пацієнтка з пневмонією, яка була транспортабельна та направлена у Вінницю в лікарню ім. Пирогова. Є чітко встановлені протоколи по яких працюють лікарі. Якщо давати оцінку на момент проведення кесаревого розтину ОСОБА_4 , то на момент проведення кесаревого розтину він був проведений згідно протоколів. Оскільки був проведений ургентний кесарів розтин після чого відповідно до наказу був проведено антибіотикопрофілактичну терапію під час якої усі жінки, яким роблять плановий чи ургентний КР, повинні отримати антибіотикопрофілактику (A). Препаратом вибору є ампіцилін або цефалоспорини першого покоління, які вводять одноразово внутрішньовенно у середній

терапевтичній дозі, що було зроблено лікарем відповідно до наказу.

Експерт ОСОБА_18 в судовому засіданні в режимі відеоконференції пояснила, що комісією встановлено сукупність чинників які сприяли розвитку гнійно-септичного ускладнення після операції кесарського розтину а саме: в перші години після операції не призначення антибактеріальної терапії та не проведено ЕКГ, УЗД, а також бактеріальне дослідження, одна операційна в перинатальному центрі для проведення чистих гінекологічних операцій та кесарського розтину, відсутність одноразової білизни для проведення кесарського розтину, відсутність в достатній кількості сучасного шовного матеріалу простерилізованого у заводських умовах. Враховуючи вищеперераховані чинники лікар, знаючи про їх наявність, який провів кесарів розтин відразу після операції зобов`язаний був призначити внутрішньовенну атибіотикотерапію широкого спектру дії і можливо не одну. Який із перерахованих чинників був провідним, комісія встановити не змогла і можливо у разі призначення належної атибіотикотерапії визвати хворобу потерпілої могли інші чинники. Встановити який прямий причинний зв`язок між вказаним порушеннями, які сприяли розвитку гнійно-септичного ускладнення після операції кесарського розтину комісією неможливо.

Окрім показань свідків та експерта, в судовому засіданні дослідженні висновки експертів, а саме:

Висновок експертів №72-к Вінницького обласного бюро судово-медичної експертизи, відповідно якого на підставі вивчення матеріалів кримінального провадження № 0000011 Бершадського РВ УМВС України у Вінницькій області, "За заявою ОСОБА_4 про вчинення працівниками Бершадської районної лікарні кримінального правопорушення, передбаченого ч.І ст. 140 КК України", "Індивідуальної карти вагітної та породіллі" Осіївської АЗПСМ, "Історії пологів", "Історії розвитку новонародженого" Бершадської ОЛІЛ, "Обмінної карти Осіївської АЗП CM, "Медичної карти стаціонарного хворого" №2250 Вінницької обласної клінічної лікарні ім. Пирогова, копії протоколу кесарського розтину та протоколу операції №72 від 03.02.2015р. на ім`я ОСОБА_4 , 1994 року народження, а також обстеживши її, судово-медична експертна комісія приходить до таких підсумків:

1-2. ОСОБА_4 29.01.15р. о 07-50 год. поступила до Бершадської ОЛІЯ зі скаргами на перейми, було встановлено діагноз "вагітність 40 тижнів"; 30.01.15р. були виявлені об`єктивні ознаки "клінічно вузького тазу", тобто згідно "Протоколу надання медичної допомоги" №977 від 27.12.2011р. МОЗ України були покази до розродження не природнім шляхом, а операцією кесаревого розтину.

3. Підготовка до оперативного втручання "кесаревий розтин" 30.01.15р. була проведена в повному обсязі, передбаченому "протоколом надання медичної допомоги по акушерству та гінекології МОЗ України" № 977 від 27.11.11р.

4. Судово-медична експертна комісія погоджується з "Висновком" клініко-експертної комісії Департаменту охорони здоров`я та курортів облдержадміністрації від 16.04.15р., що у ОСОБА_19 не була діагностовано первинна слабкість пологової діяльності та не призначена її медикаментозна корекція.

5. Бактеріальний посів сечі повинен був призначити оперуючий акушер-гінеколог, після операції "кесаревий розтин" 30.01.15р.

6. Первинну слабкість пологової діяльності повинен був діагностувати та потім призначити медикаментозну корекцію пологів оперуючий акушер-гінеколог.

7. При наявності факторів ризику по виникненню гострого септичного запалення в після операційному періоді у ОСОБА_4 призначення ампіциліну внутрішньовенно для антибіотикопрофілактики 30.01.15р. та цефтріаксону внутрішньом`язово з 01.02.15 р. було недостатнім. Оперуючому лікарю акушер-гінекологу, необхідно було призначити антибіотики не з профілактичною, а з лікувальною метою.

8. Діагноз "сепсис" консиліумом лікарів 02.02.15р. не було встановлено із-за недообстеження ОСОБА_4 : 1. Не проведено ЕКГ. 2. УЗД матки. 3. Бактеріологічного дослідження біологічних середовищ крові, піхвового та маткового вмісту, виділень з рани.

9. Експертна комісія констатує, що причиною настанням несприятливих наслідків у ОСОБА_20 , а саме ампутації матки, з придатками у зв`язку з загрозою для життя, явились прогностично можливі ускладнення операції (післяпологовий ендометрит, сепсис), а не недоліки надавання медичної допомоги, зазначені вище у п. 4,5,6,7,8 (не проведено бак. посів сечі, корекції антибактеріальної терапії та медикаментозного ведення пологів).

10. Згідно наданої медичної документації у ОСОБА_4 були виявлені об`єктивні ознаки "клінічно вузького тазу", які не давали можливості здійснювати пологи природнім шляхом, а саме: відсутність поступальних рухів голівки при нормальній пологовій діяльності; нещільне прилягання шийки до передлеглої голівки; симптом Вастена (співвідношення головки плода з розмірами малого таза породіллі) врівень.

Висновок експертів №187/16 від 25 травня 2016 року ДУ "Головне бюро судово-медичної експертизи МОЗ України".

На основі даних матеріалів справи, медичної документації на ім`я ОСОБА_4 ., 1994р.н. враховуючи відомі обставини та відповідаючи на питання, комісія приходить до наступних підсумків:

1-3. ОСОБА_4 29.01.15р. о 7:50 була госпіталізована до Бершадської ОДНІ з діагнозом "І Термінові пологи 40 тижнів". 30.01.15р. в процесі пологів у неї правильно і вчасно було діагностовано "клінічно вузький таз" та, у відповідності до вимог наказу МОЗ України "Про внесення змін до наказу МОЗ України від 15.12.2003 року № 582 "Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги" №977 від 27.12.2011р., виконано, після відповідної підготовки, єдино можливе у даному випадку, розродження шляхом операції кесаревого розтину.

4-7. Оскільки у ОСОБА_4 , мали місце не фізіологічні, а патологічні пологи, надання медичної допомоги в пологах відбувалося у відповідності до вимог наказу МОЗ України "Про внесення змін до наказу МОЗ України від 15.12.2003 року № 582 "Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги" №977 від 27.12.2011 р.

Із наданих матеріалів слідує, що в післяопераційному періоді гр.. ОСОБА_4 відразу не було призначено антибіотикотерапію, не проведено ЕКГ, УЗД матки, бактеріальне дослідження біологічного матеріалу (крові, сечі, виділень з піхви та рани.). Відповідальність за не проведення вказаного несе лікуючий лікар та зав. відділення, а за їх відсутності черговий лікар.

Окрім цього із Висновку засідання клініко-експертної комісії Департаменту охорони здоров`я та курортів Вінницької обласної державної адміністрації від 16.04.2015року №2 слідує, що окрім перерахованих факторів мали місце зокрема "... ряд чинників, які сприяли розвитку гнійно-септичного ускладнення після операції кесарського розтину: ...- одна операційна в перинатальному центрі для проведення чистих гінекологічних операцій та кесарського розтину; - відсутність одноразової білизни для проведення кесарського розтину: - відсутність в достатній кількості сучасного шовного матеріалу простерилізованого у заводських умовах (запаяні упаковки)".

Отже надання медичної допомоги ОСОБА_4 в умовах Бершадської ОЛІЛ не відповідало вимогам Наказу МОЗ України "Про організацію профілактики внутрішньолікар- няних інфекцій в акушерських стаціонарах" від 10.05.2007 №234.

8. Судово-медичні дані, для відповіді на це питання, відсутні.

10. Згідно наданих матеріалів у гр.. ОСОБА_4 було діагностовано клінічно вузький газ. Так називають усі випадки функціональної невідповідності між голівкою плода та тазом матері незалежно від їх розмірів. Не існує надійного способу для точного прогнозування до пологів невідповідності розмірів таза матері та голівки плода. Цей діагноз виставляється лише у пологах.

Висновок експертів №410/17 від 08 вересня 2017 року ДУ "Головне бюро судово-медичної експертизи МОЗ України".

На основі даних матеріалів справи, медичної документації на ім`я ОСОБА_4 ., 1994р.н. враховуючи відомі обставини та відповідаючи на питання, комісія приходить до наступних підсумків:

1-3. Як уже було зазначено у п 4-7 Підсумків "Висновку експерта" № 187/16, складеного в період з 23.02.2017р по 26.04.2017р. в приміщенні ДУ "Головне бюро судово- медичної експертизи МОЗ України" "Із наданих матеріалів слідує, що в післяопераційному періоді гр.. ОСОБА_4 відразу не було призначено антибіотикотерапію, не проведено ЕКГ, УЗД матки, бактеріальне дослідження біологічного матеріалу (крові, сечі, виділень з піхви та рани.). Відповідальність за не проведення вказаного несе лікуючий лікар та зав. відділення, а за їх відсутності черговий лікар.

Окрім цього із Висновку засідання клініко-експертної комісії Департаменту охорони здоров`я та курортів Вінницької обласної державної адміністрації від 16.04.2015року №2 слідує, що окрім перерахованих факторів мали місце зокрема "... ряд чинників, які сприяли розвитку гнійно-септичного ускладнення після операції кесарського розтину: ...- одна операційна в перинатальному центрі для проведення чистих гінекологічних операцій та кесарського розтину: - відсутність одноразової білизни для проведення кесарського розтину; - відсутність в достатній кількості сучасного шовного матеріалу простерилізованого у заводських умовах (запаяні упаковки)".

Отже надання медичної допомоги ОСОБА_4 в умовах Бершадської ОЛІЛ не відповідало вимогам Наказу МОЗ України "Про організацію профілактики внутрішньолікарняних інфекцій в акушерських стаціонарах" від 10.05.2007 №234".

Тобто не вчасне призначення антибіотикотерапії, не проведення ЕКГ, УЗД матки, бактеріального дослідження біологічного матеріалу та вказані у Висновку засідання клініко-експертної комісії Департаменту охорони здоров`я та курортів Вінницької обласної державної адміністрації від 16.04.2015року №2 "... ряд чинників, які сприяли розвитку гнійно-септичного ускладнення після операції кесарського розтину: ...- одна операційна в перинатальному центрі для проведення чистих гінекологічних операцій та кесарського розтину; - відсутність одноразової білизни для проведення кесарського розтину; - відсутність в достатній кількості сучасного шовного матеріалу простерилізованого у заводських умовах (запаяні упаковки)." в своїй сукупності призвели до необхідності ампутації матки з придатками у гр. ОСОБА_4 .

Отже між вказаними недоліками та "... необхідністю оперативного лікування з приводу видалення репродуктивного органу - матки" існує прямий причинно-наслідковий зв`язок. Вказати, який із зазначених чинників був провідним не є можливим.

Відповідно до п. 1.3. Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень затверджених Наказом МОЗ України від 17 січня 1995р. №6, зареєстрованих Міністерством юстиції України 26 липня 1995р. за №255/791, узгоджених з Верховним Судом України, Генеральною прокуратурою України, Службою безпеки України, Міністерством внутрішніх справ України, недоліки в наданні медичної допомоги гр. ОСОБА_4 в умовах Бершадської ОЛІЛ, можуть бути розцінені, як тілесні ушкодження і згідно п.2.1.1./б, як такі, що призвели до втрат дітородної функції (видалення матки), мають ознаки Тяжких тілесних ушкоджень.
Заслухавши обвинувачену, потерпілу, свідків, вивчивши матеріали кримінального провадження, аналізуючи зібрані в ході досудового слідства та перевірені судом докази в їх сукупності, не дозволяють зробити однозначний висновок про винуватість ОСОБА_6 , тому суд приходить до висновку, що інкриміноване їй обвинувачення за ч.1 ст.140 КК України, неналежне виконання медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого до них ставлення, якщо це спричинило тяжкі наслідки для хворого, не знайшло свого підтвердження та обвинувачена підлягає виправданню у зв`язку із недоведеністю вини ОСОБА_6 в інкримінованому їй кримінальному правопорушенні з наступних підстав.

ОСОБА_6 висунуто обвинувачення у неналежному виконанні медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого до них ставлення, якщо це спричинило тяжкі наслідки для хворого, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.140 КК України.

Статею 84 КПК України визначено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Статею 86 КПК України визначено, що доказ визнається допустимим, якщо він отриманий в порядку, встановленому цим Кодексом.

Частиною 3 статті 99 КПК України встановлено, що сторона кримінального провадження зобов`язана надати суду оригінал документа. Оригінал документа є сам документ.

Крім того, під час судового слідства інших документів, протоколів процесуальних дій або висновків експертів, які б судом було можливим визнати в якості обвинувальних доказів, стороною обвинувачення не надано.

Згідно вимог ст.17 КПК України, особа вважається не винуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Підозра, обвинувачення не можуть ґрунтуватися на доказах отриманих незаконним шляхом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Вимогами ст.370 КПК України, передбачено, що судове рішення ухвалюється судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 01.11.1996р. "Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя" визнання особи винною у вчиненні злочину може мати місце лише за умови доведеності її вини. При цьому слід мати на увазі, що згідно ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а також на доказах, отриманих незаконним шляхом.

Відповідно до вимог ст.62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину, доки її вину не буде доведено в законному порядку та обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

В статті 7 КПК України закріплені найважливіші засади кримінального провадження, серед яких є верховенство права, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини.

Згідно ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення, вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, відповідно до приписів ч. 1 ст. 92 КПК України покладається на слідчого, прокурора та в установлених цим Кодексом випадках, на потерпілого.

Відповідно до ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Аналіз всіх даних, покладених в обґрунтування обвинувального акту, не дозволяє суду дійти висновку про винність обвинуваченої ОСОБА_6 у скоєнні інкримінованого їй злочині передбаченого ч.1 ст.140 КК України, не достатніми для постановлення обвинувального вироку.

Згідно з висновків експертів ОСОБА_4 надання медичної допомоги в умовах Бершадської ОЛІЛ не відповідало Наказу МОЗ України від 17 січня 1995 року №6, зареєстрованих Міністерством юстиції України 26 липня 1995р. за №255/791, узгоджених з Верховним Судом України, Генеральною прокуратурою України, що призвело до втрат дітородної функції (видалення матки), що мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень.
Чинниками які привели до таких наслідків були, як неналежне виконання ОСОБА_6 своїх посадових обов`язків так і неналежна організація лікувального процесу в лікарні. Який із чинників призвів до розвитку гнійно-септичного ускладнення після операції кесарського розтину слідством та судом не встановлено.

Враховуючи викладені обставини, на підставі ретельного дослідження наданих в ході судового слідства доказів, суд приходить до висновку про те, що вина ОСОБА_6 у вчиненні нею неналежного виконання медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого до них ставлення, якщо це спричинило тяжкі наслідки для хворого не доведена, у зв`язку з чим вона підлягає виправданню.

Виправдувальний вирок відповідно до ст. 373 КПК України ухвалюється у разі, якщо не доведено, що: 1) вчинено кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується особа; 2) кримінальне правопорушення вчинене обвинуваченим; 3) в діянні обвинуваченого є склад кримінального правопорушення.

Частиною 3 ст.129 КПК України, передбачено, що у разі виправдання обвинуваченого за відсутності в його діях складу кримінального правопорушення або його непричетності до вчинення кримінального правопорушення, а також у випадках, передбачених частиною першою статті 326 цього Кодексу, суд залишає позов без розгляду.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 370, 373-374 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

ОСОБА_6 визнати невинуватою у пред`явленому обвинуваченні за ч.1 ст.140 КК України та виправдати її в зв`язку з недоведеністю вчинення нею кримінального правопорушення.

Цивільний позов потерпілої ОСОБА_4 до Комунального некомерційного підприємства "Бершадська окружна лікарня інтенсивного лікування", третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача обвинувачена ОСОБА_6 про відшкодування моральної та матеріальної шкоди завданої кримінальним правопорушенням - залишити без розгляду.
Вирок може бути оскаржено до Вінницького апеляційного суду через Чечельницький районний суд Вінницької області протягом 30 днів з дня його проголошення.

Суддя