Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/987/20
Провадження № 1-кс/935/347/20
У Х В А Л А
Іменем України
05 травня 2020 року м.Коростишів
Слідчий суддя Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Коростишівського ВП ГУ НП у Житомирській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Бердичева Житомирської області, громадянина України, українця, який не працює, який зареєстрований в АДРЕСА_1 , тимчасово проживає в санаторії «Тетерів» АДРЕСА_2 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Коростишівського районного суду звернувся слідчий СВ Коростишівського ВП ГУНП у Житомирській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Коростишівської місцевої прокуратури, який здійснює нагляд за проведенням досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , в обґрунтування якого зазначив наступне.
01.05.2020 ОСОБА_5 близько 10 години, прийшов до Коростишівського дошкільного закладу №8, що за адресою вул. Чкалова, 4, м. Коростишів Житомирської області.

В цей день, час та місці у ОСОБА_5 виник умисел на повторне викрадення чужого майна. Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 проник на територію вказаного дошкільного закладу. Перебуваючи на території вказаного дошкільного закладу, ОСОБА_5 , підійшовши до одного з вікон приміщення, шляхом віджиму металопластикового вікна, проник до середини приміщення групи №2 «Бджілка». Перебуваючи в середині приміщення, ОСОБА_5 шляхом зламу дверей проникав до службових кабінетів звідки викрав майно, а саме: ноутбук «Acer Aspire 3 F315-32-P5JZ» вартістю 4000 грн., який належав Коростишівському дошкільному закладу №8 та грошові кошти в сумі 1000 грн., які належали ОСОБА_7 , після чого місце вчинення злочину залишив.

У результаті неправомірних дій ОСОБА_5 потерпілій

ОСОБА_7 заподіяно майнової шкоди на суму 1000 грн. та Коростишівському дошкільному закладу №8 заподіяно майнової шкоди на суму 4000 грн.

За даним фактом відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000200 від 04.05.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

04.05.2020 о 19год. 30 хв., відповідно до вимог ст.208 КПК України, ОСОБА_5 було затримано.

04.05.2020 ОСОБА_5 за наявності достатніх доказів повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор у судовому засіданні зазначила, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, є підстави вважати, що у разі обрання іншого запобіжного заходу може переховуватись від слідства та суду, враховуючи, що ОСОБА_5 раніше судимий, реально відбував покарання за вчинення кримінальних правопорушень, вчинених проти власності, на даний час до Бердичівського міськрайонного суду скеровано обвинувальний акт щодо підозрюваного у вчиненні ним кримінальних правопорушень за ч.3 ст.15 ч.3 ст.185, ч.3 ст.185 КК України, незаконно впливати на свідків та понятих, змусивши останніх змінити показання, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, враховуючи, що на даний час проводяться слідчі дії, направлені на встановлення знаходження викраденого майна, а крім того, підозрюваний ніде не працює, постійного доходу не має. Зазначені в сукупності фактори, на думку прокурора, унеможливлюють обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, а отже просить клопотання задовольнити.
Підозрюваний свою причетність до інкримінованого йому злочину не заперечив, просив застосувати йому більш м`який запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Захисник ОСОБА_6 заперечувала проти клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, доводи сторони обвинувачення не підтверджені і не доведені належними та об`єктивними даними, просить застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Вивчивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення підозрюваного, думку прокурора, слідчого, захисника, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Вирішення питання слідчим суддею щодо запобіжного заходу відбувається у порядку, передбаченому главою 18 КПК України.
Згідно ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Для прийняття законного та обґрунтованого рішення, суд, згідно вимог ст. 178 КПК України , крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення або зменшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Обмеження конституційного права на свободу та особисту недоторканість має здійснюватись з дотриманням конституційних гарантій захисту прав і свобод людини і громадянина.
Судом враховуються положення ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», у відповідності до яких, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду, як джерело права.

Згідно п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (1950 року), кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом. Відповідно до п.1 ст.6 вказаної Конвенції, кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основних свобод людини, передбачає «наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин» (див. рішення ОHara v. United Kingdom of 16 October 2001, п.34).

Згідно практики Європейського суду з прав людини (рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000) запобіжні заходи що суттєво обмежують право особи на свободу пересування Суд вважає такими, що є необхідними у демократичному суспільстві за умови, що їхньою метою було попередження злочинів. У своєму рішенні у справі «Москаленко проти України» від 20.05.2010 (п.36) Суд зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

У відповідності до положень ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Приймаючи рішення щодо обрання міри запобіжного заходу, слідчим суддею враховується особа ОСОБА_5 , який обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, міра покарання за яке передбачає позбавлення волі на строк від трьох до шести років, який раніше судимий за вчинення злочинів проти власності, у провадженні Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області перебуває на разгляді обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 за ч.3 ст.15 ч.3 ст.185, ч.3 ст.185 КК України, має тимчасове місце проживання.

Отже, надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, а також існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, на які вказує прокурор та слідчий, а тому застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, є доцільним для запобігання вищевказаним ризикам.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.182, ст.183 КПК України суд визначає заставу у межах 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 63060 грн.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст.176, 177, 181, 194, 197 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Строк дії ухвали до 03.07.2020 включно.

Заставу визначити у межах 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 63060 грн., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому постановою КМУ.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави, обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1. Прибувати до слідчого, прокурора, суд на визначений час.

2. Повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та роботи;

3. Не відлучатися із зазначеного населеного пункту, в якому він проживає, а саме: АДРЕСА_2 без дозволу прокурора, суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1