Провадження № 1-кс/947/8818/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.06.2020 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , яке погоджено в.о. прокурора відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_8 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0002270 від 17.11.2019 року відносно:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Грузії, громадянина Грузії, із середньою освітою, перебуваючого в цивільному шлюбі, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей, не працюючого, не маючого місця реєстрації на території України, раніше не судимого, на даний час в Малиновському районному суді м. Одеси перебуває обвинувальний акт за ч. 3 ст. 185 КК України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Як вбачається з клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ще одна невстановлена особа в невстановленому місці і в невстановлений час вступили в злочинну змову, спрямовану на таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у житло, а об`єктом злочинного посягання обрали квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .

Реалізовуючи спільний злочинний умисел, ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ще одна невстановлена особа, близько 06:00 години, 17.11.2019 прибули на автомобілі марки «Mazda», номерний знак Республіки Литви НОМЕР_1 , до будинку за адресою: АДРЕСА_3 .

Продовжуючи виконання злочинного умислу, спрямованого на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ще одна невстановлена особа, переконавшись, що у квартирі нікого немає, пошкодивши два врізних замки, відчинили двері квартири АДРЕСА_4 у вказаному будинку та проникли до її приміщення.

Перебуваючи у приміщенні вказаної квартири, діючи з прямим умислом та корисливим мотивом, направленим на заволодіння майном потерпілого, шляхом крадіжки, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно-небезпечний і протиправний характер своїх дій, передбачаючи шкідливі наслідки і свідомо бажаючи їх настання, скориставшись відсутністю господаря квартири, ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ще одна невстановлена особа таємно викрали золотий браслет плетіння «Плоский снейк» вагою 4,08 г, золоту жіночу каблучку вагою 4 г, золотий джгут плетіння «Бісмарк» вагою 11 г, золотий хрестик вагою 5 г та інші золоті прикраси загальною вартістю 13000 доларів США, що станом на час вчинення злочину за офіційним курсом Національного банку України складало 315 120 гривень, а також сейф, у якому знаходились гроші в сумі 212 000 доларів США, що станом на час вчинення злочину за офіційним курсом Національного банку України складало 5 138 880 гривень, 1000 євро, що станом на час вчинення злочину за офіційним курсом Національного банку України складало 26 660 гривень, 2000 швейцарських франків, що станом на час вчинення злочину за офіційним курсом Національного банку України складало 49 040 гривень, годинник фірми «Tissot», вартістю 700 доларів США, що станом на час вчинення злочину за офіційним курсом Національного банку України складало 16 968 гривень, гладкоствольну рушницю марки «МР153» номер НОМЕР_2 і набої до неї вартістю 600 доларів, що станом на час вчинення злочину за офіційним курсом Національного банку України складало 14 544 гривень, мисливський карабін CZ550 серії НОМЕР_3 та набої до нього вартістю 1200 доларів США, що станом на час вчинення злочину за офіційним курсом Національного банку України складало 29 088 гривень, мисливський карабін CZ455LUX серії НОМЕР_4 вартістю 1000 доларів США, що станом на час вчинення злочину за офіційним курсом Національного банку України складало 24 240 гривень, мобільні телефони Nokia N73, Nokia 515, Nokia 6600 та Panasonic, вартість яких встановлюється, що належать потерпілому ОСОБА_12 ,документи на зброю та паспорти для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_12 , ОСОБА_13 і ОСОБА_14 загалом заволодівши майном потерпілого на загальну суму 5 614 540 гривень, що більше, ніж в 600 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та визнається особливо великим розміром.

Заволодівши вказаним майном, ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ще одна невстановлена особа покинули місце злочину на автомобілі марки «Mazda» номерний знак Республіки Литви НОМЕР_1 , а викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, заподіявши ОСОБА_12 матеріальну шкоду в особливо великому розмірі.

Сторона обвинувачення звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що завершити досудове розслідування у зазначеному кримінальному провадженні не виявляється можливим, оскільки для повного, об`єктивного і всебічного дослідження всіх обставин кримінального провадження необхідно виконати ряд слідчих і процесуальних дій, проведення яких потребує додаткового часу, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшились та продовжують існувати.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі та просив слідчого суддю його задовольнити.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та просив застосувати більш м`який запобіжний захід, зазначивши, що підозра необґрунтована, підзахисний має цивільну дружину, двох малолітніх дітей, які знаходяться на його утриманні, має постійне місце проживання, ризики необґрунтовані.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, вислухавши думку учасників процесу, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

27.04.2020 року відносно ОСОБА_5 складено письмове повідомлення про підозру за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням у житло, вчинене в особливо великих розмірах.

30.04.2020 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави в розмірі шістсот шістдесяти восьми розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 404 136 (один мільйон чотириста чотири тисячі сто тридцять шість) гривень, строком до 27.06.2020 року.

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення, метою і підставою продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного є необхідність запобігання ризикам, а також виконання ряду процесуальних дій в рамках даного кримінального провадження.

Згідно ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 24.06.2020 року, строк досудового розслідування кримінального провадження №0002270 від 17.11.2019 року було продовжено до 27.08.2020 року, оскільки для прийняття законного та обґрунтованого рішення за вказаними матеріалами досудового розслідування, необхідно: отримати висновок судової дактилоскопічної експертизи; отримати висновок судової трасологічної експертизи; отримати висновок судової психологічної експертизи; вирішити питання щодо повідомлення про нові підозри та зміну повідомлених підозр ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_17 в кінцевій редакції з урахуванням отримання у ході досудового слідства інформації про ймовірну причетність підозрюваних до скоєння інших злочинів аналогічного характеру; виконати вимоги, передбачені ст. ст. 290, 291 КПК України, а саме: відкрити матеріали стороні захисту та скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування.

Відтак, слідчий суддя вважає встановленим наявність обставин, які перешкоджають завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу.

При вирішенні питання про продовження існування ризиків, перелік яких міститься в клопотанні сторони обвинувачення, слідчий суддя виходить з наступного.

Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин». Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), (Erdagoz v. Turkey (Ердагоз проти Туреччини).

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України підтверджується матеріалами кримінального провадження та сукупністю здобутих слідством доказів, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 17.11.2019 року, протоколом огляду місця події від 17.11.2019 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_12 від 17.11.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_18 від 03.02.2020 року, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 19.02.2020 року, протоколам пред`явлення речей для впізнання від 19.05.2020 року, протоколом огляду документів і речей від 09.06.2020 року, та іншими матеріалами клопотання в сукупності.

Беручи до уваги обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, те, що ОСОБА_5 на даний час притягується до кримінальної відповідальності в Малиновському районному суді м. Одеси за ч. 3 ст. 185 КК України, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках даного кримінального провадження продовжують існувати ризики, передбачені п. 1, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді переховування від органів досудового розслідування та суду, а також вчинення іншого кримінального правопорушення.

Також, у зв`язку з тим, що підозрюваному при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані свідків, з огляду на ту обставину, що у випадку подальшого направлення відносно підозрюваного ОСОБА_5 обвинувального акту до суду, вказані особи ймовірно будуть допитуватися безпосередньо судом, слідчий суддя приходить до переконання, що продовжує існувати ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді незаконного впливу з боку підозрюваного на свідків, з метою зміни останніми своїх показів.

Щодо ризику можливого знищення, приховання або спотворення підозрюваним речей та документів, які мають суттєве значення для кримінального провадження, який зазначений в клопотанні сторони обвинувачення, слідчий суддя приходить до переконання про необґрунтованість існування такого ризику на теперішній час, оскільки досудове розслідування в рамках даного кримінального провадження триває вже більше шести місяців, протягом яких у сторони обвинувачення було вдосталь часу щоб встановити, вилучити та дослідити речі та документи, які мають значення для даного кримінального провадження. Крім того, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею не було встановлено існування зазначеного ризику.
Крім того, сторона обвинувачення, попри встановлені в судовому засіданні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, всупереч п. 6 ч. 1 ст. 184 КПК України, жодним чином не обґрунтовує неможливість запобігання таким ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, зокрема, у вигляді домашнього арешту.
Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що сама по собі тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його вини не може бути підставою для застосування до нього найбільш суворого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Згідно п. 99 у справі ЄСПЛ «Геращенко проти України», визначаючи доцільність звільнення або подальшого тримання особи під вартою, відповідні органи державної влади зобов`язані розглянути також альтернативні заходи забезпечення її явки до суду.

Відповідно до п. 49 у справі ЄСПЛ «Буров проти України», обґрунтована підозра щодо вчинення заявником тяжких злочинів могла бути підставою для його першого взяття під варту. Проте зі спливом часу ці підстави ставали дедалі менш відповідними. Таким чином, сама по собі тяжкість можливого покарання не може служити виправданням тривалих строків тримання під вартою.
Беручи до уваги обставини ймовірного вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, а також характеризуючи дані підозрюваного, відповідно до яких останній раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, має постійне місце проживання в Одесі, що підтверджується наданим захисником в судовому засіданні договором суборенди, що вказує на наявність міцних соціальних зв`язків та можливість запобігання встановленим ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність відмови в задоволенні клопотання сторони обвинувачення та застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, та покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, вважаючи, що вказаний запобіжний захід в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та забезпечить досягнення мети застосування запобіжного заходу та в повній мірі буде здатним запобігти встановленим ризикам.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 194, 197, 199 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , яке погоджено в.о. прокурора відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_8 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0002270 від 17.11.2019 року відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 25.08.2020 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22 годин 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 25.08.2020 року, наступні обов`язки:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора чи суду на визначений ними час;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Копію ухвали про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1