Справа № 752/1723/20
Провадження №1-кс/752/1259/20
У Х В А Л А
про арешт майна

05.02.2020 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 та слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання внесеного в рамках кримінального провадження № 0006343 від 26.12.2019 року слідчого Другого слідчого відділу ТУ ДБР в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

04 лютого 2020 року слідчий другого СВ ТУ ДБР в м. Києві ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, вилученого 24.01.2020 року.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні Другого слідчого відділу ТУ ДБР в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0006343 від 26.12.2019 року за фактом вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст. 189 КК України.

З метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення або відчуження, слідчий просить накласти арешт на майно, зазначене у клопотанні.

Дослідивши матеріали, додані до клопотання, суд встановив наступне.

24 січня 2020 року ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

З клопотання вбачається, що під час затримання ОСОБА_6 в порядку ст. 208 КПК України 24.01.2020 року біля нього виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 10 000 доларів США, зокрема сто купюр, номіналом 100,00 (сто) доларів США кожна, та грошові кошти в сумі 2 000 гривень в кількості 10 (десяти) купюр, номіналом 200 (двісті) гривень кожна, а також інші купюри номіналом 200 грн. кожна, в кількості 3700 (три тисячі сімсот) купюр номіналом 200 (двісті) гривень кожна, на загальну суму 740 000 (сімсот сорок тисяч) грн.

24.01.2020 ОСОБА_6 оголошено підозру про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25 січня 2020 року відносно ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Одночасно визначего заставу у сумі, що становить 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в сумі 168 160 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Згідно з ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

При здійсненні обшуку було відшукано та вилучено майно, перелік якого наведено у клопотанні слідчого. Факт вилучення такого майна підтверджується протоколом обшуку від 23.01.2020 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частинами 2, 3 цієї статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Постановою від 24.01.2020 року слідчого Другого СВ ТУ ДБР в м. Києві ОСОБА_3 вилучене майно визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Слідчий у клопотанні навів перелік майна, на яке просить накласти арешт.

Частиною 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З матеріалів клопотання вбачалось, що майно, вилучене під час проведення особистого обшуку, відповідає критеріям ст. 98 КПК України, оскільки може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З огляду на наведене, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 131, 132, 167, 170-173, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання слідчого Другого слідчого відділу ТУ ДБР в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час проведення огляду домоволодіння АДРЕСА_1 , а саме мобільний телефон марки "Айфон" білого кольору.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя