Справа № 459/1430/20
Провадження № 1-в/459/46/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2020 року Червоноградський міський суд Львівської області

в складі: головуючого - судді ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Червонограді справу за клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

25.05.2020 ОСОБА_3 звернувся до суду з даною заявою, в якій просить скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить йому на праві часткової власності. В його обґрунтування вказав, що 07.05.2003 Луцьким міським судом Волинської області він був засуджений за ч.4 ст.187 КК України із застосуванням 69 КК України до 5 років позбавлення волі з конфіскацією майна. Постановою ВДВС Червонградського МУЮ від 22.10.2003 на виконання виконавчого листа №1-9 від 05.08.2003, виданого Луцьким міським судом Волинської області було накладено арешт на 1/5 частину вказаної квартири. 20.01.2006 на підставі постанови Дрогобицького міського суду Львівської області він був звільнений умовно-достроково на 1 рік 2 місяці 14 днів. Однак не було вирішено питання щодо арештованого майна. Зазначив, що вирок суду в частині конфіскації майна не виконаний з причин, які не залежали від нього. Вважає, що строк давності додаткового покарання для конфіскації майна за даним злочином, який відповідно до ч.2 ст.80 КК України становить 10 років, минув. Тому з його майна слід зняти арешт.

ОСОБА_3 подав заяву про розгляд справи у його відсутності.

Дослідивши клопотання й докази, додані до нього, суд дійшов наступного висновку.

Згідно із п.1 абзацу 3 Постанови ПВССУ №5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок. При цьому згідно з пунктом 9 розділу XI "Перехідні положення" КПК питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч.2 цієї ж статті Кодексу).
Згідно із ст.64 Конституції України, конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.539 КПК України клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до суду, який ухвалив вирок - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктами 1, 10 (в частині клопотання про заміну покарання відповідно до частини п`ятої статті 53 Кримінального кодексу України), 12 (у разі якщо вирішення питання необхідне в зв`язку із здійсненням судового розгляду, воно вирішується судом, який його здійснює), 14 частини першої статті 537, статті 538 цього Кодексу.

Як вбачається зі змісту заяви, вимоги ОСОБА_3 можна віднести до п. 14 частини першої статті 537 КПК України.

Отже таке клопотання подається до суду, який ухвалив вирок .

Інших обставин, за яких Червоноградський міський суд має право розглядати дану заяву, визначених ч.1 ст.537,ч.2 ст. 539 КПК України, судом не встановлено.

Відтак у сукупності викладених норм права та фактичних обставин справи, суд дійшов висновку, що дану заяву про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку слід подавати суду, який ухвалив вирок щодо ОСОБА_3 - Луцький міськрайонний суд Волинської області.

Керуючись ст.ст. 174,539КПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

У клопотанні ОСОБА_3 про скасування арешту майна вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвалу складено 03.07.2020.

Суддя: ОСОБА_1