Справа № 139/176/20
Провадження № 1-кс/139/55/20
У Х В А Л А

27 лютого 2020 року Слідчий суддя Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,
з участю
представника скаржника ОСОБА_2 ,
та секретаря судового засідання ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Муровані Курилівці в дистанційному провадженні скаргу начальника Державної екологічної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -
В С Т А Н О В И Л А:
08 січня 2020 року ОСОБА_4 повідомив Мурованокуриловецький ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП України у Вінницькій області про вчинення робітниками ПП «Бонас» с. Морозівка Мурованокуриловецького району Вінницької області незаконної порубки дерев різних порід в кількості 949 штук та пошкодження 72 штук дерев до ступеня припинення росту за межами с. Котюжани Мурованокуриловецького району на території Вищеольчедаївської сільської ради Мурованокуриловецького району у смузі відводу автодороги Т-02-17 Горай Муровані Кирилівці 13+100 14+600 км. з правої сторони. 06 лютого 2020 року ОСОБА_5 стало відомо з листа начальника Мурованокуриловецького ВП, що його повідомлення про злочин не було внесено до ЄРДР, а за попередньою перевіркою було встановлено відсутність ознак кримінального правопорушення.
24 лютого 2020 року начальник Державної екологічної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_4 звернувся до Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області зі скаргою на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та просив зобов`язати уповноважену особу Мурованокуриловецького ВП внести відповідні відомості за заявою ОСОБА_4 до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.
Ухвалою слідчого судді від 24 лютого 2020 року (а.с. 12) скаржнику поновлено строк на оскарження та відкрито провадження за скаргою.
25 лютого 2020 року скаржник електронною поштою направив до суду клопотання (а.с. 15-16), в якому просив забезпечити його участь при розгляді скарги в режимі відеоконференції із Вінницьким районним судом. На підставі ухвали слідчого судді від 25 лютого 2020 року (а.с. 18) скаргу призначено до розгляду у судовому засіданні в дистанційному провадженні із Вінницьким районним судом на 27 лютого 2020 року.
Представник Державної екологічної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_6 (особа та повноваження перевірені уповноваженою особою Вінницького районного суду), що бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, скаргу підтримав у повному обсязі та просив задовольнити з підстав, викладених у ній.
Представник Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області, будучи належним чином повідомленим про розгляд скарги (а.с. 13, 20), до суду не з`явився, але подав матеріали перевірки заяви начальника Державної екологічної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги. А тому, слідчий суддя ухвалила про розгляд скарги за відсутності особи, бездіяльність якої оскаржується.
Розглянувши скаргу у судовому засіданні, приходжу до наступного висновку:
Однією із загальних засад кримінального провадження є законність, відповідно до якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України та вимог інших актів законодавства.

Судом встановлено, що начальник Державної екологічної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_4 08 січня 2020 року подав до Мурованокуриловецького ВП заяву про вчинення кримінального правопорушення (а.с. 4-5), в якій описав суб`єктивний погляд на наявність складу кримінального правопорушення щодо незаконної рубки дерев та ініціює перед органом досудового розслідування питання про внесення цієї заяви до ЄРДР.
З оглянутих в судовому засіданні матеріалів перевірки відповідними посадовими особами Мурованокуриловецького ВП заяви начальника Державної екологічної інспекції у Вінницькій області про вчинення злочину слідує, що 14.01.2020 заяву зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області за № 48 (рапорт старшого інспектора-чергового Мурованокуриловецького ВП на аркуші матеріалів 2). До заяви про злочин було додано розрахунок розміру лісопорушення та заподіяної ним шкоди, польові перелікові відомості, довідки Вищеольчедаївської сільської ради, ДП «Мурованокуриловецький райагроліс» та Служби автомобільних доріг про те, що вони не організовували виготовлення дозвільних документів чи проведення рубки дерев у смузі від території колишнього аеродрому до кар`єру поза межами с. Котюжани. Під час здійснення перевірки аналогічної заяви начальника Державної екологічної інспекції у Вінницькій області від 10 травня 2019 року (аркуш матеріалів 21-22) відповідальними службовими особами Мурованокуриловецького ВП було отримано клопотання директора ПП «Бонас» голові Мурованокуриловецької РДА від 14 березня 2019 року (аркуш матеріалів 28), розпорядження голови Мурованокуриловецької РДА від 07 лютого 2019 року про організацію акції благоустрою та санітарної очистки території населених пунктів (аркуш матеріалів 23) та затверджені головою РДА заходи з благоустрою (аркуш матеріалів 24-26).
23 січня 2020 року за результатами розгляду заявиначальника Державної екологічної інспекції у Вінницькій області про вчинення злочину від 08 січня 2020 року було складено довідку про результати розгляду (аркуш матеріалів 1), а 24 січня 2020 року заявнику було повідомлено, що розгляд його заяви про злочин здійснено на підставі Закону України «Про звернення громадян» та повідомлено заявника про не встановлення ознак будь-якого кримінального правопорушення та про припинення перевірки (а.с. 6).
Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, що під час досудового провадження може бути оскаржено бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Частиною 1 ст. 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.
Згідно імперативних положень ч. 4 ст. 214 КПК України відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.
Таким чином, вимоги ст. 214 КПК України не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.
Крім того, ДОП СП Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП України у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_7 , який здійснив перевірку заяви про злочин та склав довідку про результат її розгляду, не є суб`єктом, уповноваженим встановлювати наявність чи відсутність складу злочину у діях чи бездіяльності фізичних чи юридичних осіб. Такий висновок може бути вчинено лише в рамках кримінального провадження.
Щодо застосування до відповідних правовідносин Закону України "Про звернення громадян", варто враховувати, що цей нормативно-правовий акт має свою мету і певним чином урегульовує питання взаємодії громадян з державними органами, у тому числі з органами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування. Але, відповідно до преамбули Закону України "Про звернення громадян" він регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення.
Водночас, якщо особа звертається із певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то таке звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах.
Слідчий суддя, на якого КПК України покладено обов`язок здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, зобов`язаний перевірити законність прийнятого органами досудового розслідування рішення.

Невнесення відомостей до ЄРДР суперечать як принципу законності, так і положенням ч. 5 ст. 214 КПК України, яка визнає за достатнє для початку досудового розслідування повідомлення даних, які навіть із суб`єктивної точки зору можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Кожен, чиї права та свободи, викладені у «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, що діяли як офіційні особи (Рекомендація Rec (2004) 6 Комітету міністрів Ради Європи державам-членам "Щодо вдосконалення національних засобів правового захисту", ухвалена 12.05.2004).

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує існування у внутрішньому праві засобів, які надають можливість скористатися правами і свободами, закріпленими в Конвенції, незалежно від того, як вони подані в національній правовій системі. Це положення вимагає, щоб відповідний внутрішній орган вивчив зміст скарги, яка базується на Конвенції, та забезпечив необхідне виправлення порушеного права, що визначено у п. 145 рішення ЄСПЛ від 15 листопада 1996 року у справі «Чахал проти Сполученого Королівства».

Аналізуючи аргументи скаржника, підтверджені доказами, слід зробити висновок, що відповідною посадовою особою Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області, уповноваженою на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, не було виконано вимоги ст. 214 КПК України.
На підставі викладеного і керуючись: ст. 214, ч. 1 ст. 303, ч. 2 ст. 307 КПК України,
У Х В А Л И Л А:
Скаргу задовольнити. Зобов`язати уповноважену особу Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяву начальника Державної екологічної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_4 від 08 січня 2020 року № 99/12 про вчинення кримінального правопорушення.
Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого не може бути оскаржена.

Слідчий суддя: ____________