Справа № 953/3740/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" березня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова, в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
потерпілого ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
розглянувши в підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт направлений з Харківської місцевої прокуратури № 2 за результатами досудового розслідування Київського ВП ГУНП в Харківській області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000352 від 25.01.2020 року відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, Уураїнця, не одруженого, із вищою освітою, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Київського районного суду м. Харкова знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні заявив, що підстав для закриття, зупинення провадження немає. У справі маються всі необхідні для розгляду в судовому засіданні матеріали. Порушень КПК України при проведені досудового розслідування не встановлено. Клопотань щодо проведення закритого судового засідання ним не заявлено.

Обвинувачений та його захисник не заперечували проти призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту.

Потерпілий не заперечував про призначення справи до судового розгляду.

Учасниками підготовчого судового засідання з`ясовано питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.

Клопотань про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, витребування певних речей чи документів сторонами не заявлено.

Обвинувальний акт складений у відповідності до вимог ст.ст. 291, 292 КПК України.

Підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України судом не встановлено.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд вважає можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.2 ст.186 КК України.

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження застосування обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб. Обґрунтовуючи дане клопотання прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених ст. 177, 178 КПК України, визначених під час обрання запобіжного заходу, з метою їх запобігання, а саме можливості переховуватись від суду, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні обвинувачений та його захисник заперечували про продовження строків запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили застосувати домашній арешт.

Потерпілий заперечував про продовження строків запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати обвинуваченому домашній арешт.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлене прокурором клопотання підлягає задоволенню

Згідно ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу ОСОБА_6 , суд враховує наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3, ч.1 ст. 177 КПК України, а також оцінює сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: можливість переховування від суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватими у скоєні кримінального правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, та приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливе, а тому, суд продовжує строк тримання під вартою ОСОБА_6 до 16.05.2020 року.

За таких обставин, суд задовольняє клопотання прокурора та залишає обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ухвали Київського районного суду м. Харкова від 25.01.2020 року судом було визначено заставу відповідно до ст.182 КПК України у розмірі 40 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 84080 гривень. Суд при продовженні строку тримання під вартою визначає суму застави у тому ж розмірі.
Керуючись ст. ст. 27, 177, 178, 182, 183, 314-317, 331, 369 КПК України, суд,
УХВАЛИВ:
Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000352 від 25.01.2020 року відносно ОСОБА_6 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.2 ст. 186 КК України, на 02.04.2020 р. об 11:00 год. в приміщенні Київського районного суду м. Харкова, поверх 2, зал судових засідань №17 (м. Харків, вул. Валентинівська, 7-Б).

Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 задовольнити.
Міру запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 залишити без змін у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», та продовжити строк тримання його під вартою на 60 днів, тобто до16.05.2020 року.
Розмір застави визначити в межах 40 прожиткових мінімумів в сумі 84080 (вісімдесят чотири тисячі вісімдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на р/р № UA0006674 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, , отримувач ТУДСА України в Харківській області, призначення платежу: застава згідно КПК по справі № 0000352 від 25.01.2020 року, за ОСОБА_6 (Київський районний суд м. Харкова), до сплину терміну тримання під вартою.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатись з місця свого проживання в м. Харкові без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/ або місця роботи;
- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово суддю Київського районного суду м. Харкова.
У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Роз`яснити ОСОБА_6 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Застава, не звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Київський районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1