Справа № 390/472/19
Провадження № 1-кп/390/94/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" квітня 2020 р. Колегія суддів Кіровоградського районного суду Кіровоградської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
за участю прокурора ОСОБА_5 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000078 від 28 січня 2019 року стосовно ОСОБА_7 , який обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.187, ч.2 ст.309 КК України,
ВСТАНОВИЛА:
В провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження стосовно ОСОБА_7 , який обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.187, ч.2 ст.309 КК України.
Прокурор в судовому засіданні заявила клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, оскільки наявні обґрунтовані підстави вважати про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.
Обвинувачений заперечував відносно задоволення клопотання прокурора, просив суд обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою, за якою він зареєстрований та запевнив суд, що буде з`являтися на всі виклики суду, за першою вимогою.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 підтримав думку свого підзахисного та просив суд змінити запобіжний захід на домашній арешт.
Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, зважаючи на обов`язок суду вирішити питання щодо продовження строку тримання під вартою в ході судового розгляду, колегія суддів вважає необхідним застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту виходячи з таких підстав.
Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
На даний час кримінальне провадження знаходиться на розгляді Кіровоградського районного суду Кіровоградської області, судовий розгляд не закінчено.
Ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 19 лютого 2020 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.187, ч.2 ст.309 КК України, продовжено на шістдесят днів, тобто до 15 год. 18 квітня 2020 року.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого.
Прокурором клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою мотивоване тяжкістю злочинів, в яких обвинувачується ОСОБА_7 . Прокурором не надано жодного документа чи іншого доказу, які б підтверджували твердження, що перебуваючи на волі, ОСОБА_7 буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки чи вчинить інше кримінальне правопорушення.
Суд враховує, що вказані прокурором ризики та обставини вже були враховані судом під час обрання та неодноразового продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. На даний час кримінальне провадження знаходиться на розгляді суду, судовий розгляд не закінчено. Проте стороною обвинувачення належним чином не забезпечено можливість допиту в судовому засіданні всіх свідків, відповідно до приписів ч.3 ст.23 КПК України
В судовому засіданні встановлено, що обвинувачений має постійне місце проживання, де він зареєстрований.
Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченої обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Згідно ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.
Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди України при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду як джерела права.
Відповідно ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно правової позиції викладеній у рішенні Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року по справі «Харченко проти України» (п. 80), при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Також, відповідно правової позиції викладеній у рішенні Європейського суду з прав людини від 01.06.2006 року по справі «Мамедов проти Росії», суд при перевірці законності та обґрунтованості запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, має враховувати не тільки тяжкість обвинувачення, як на визначальний чинник при оцінці ймовірності ризиків, і хоча суворість покарання є визначальним, потребу позбавлення когось волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Попков проти Росії» від 06.12.2007 року визначено, що підозрюваний повинен бути звільнений на час розгляду справи, якщо державні органи не можуть надати достатньо підстав, які виправдовують його утримання під вартою. Влада зобов`язана надати переконливі підстави для будь-якого мінімального строку тримання під вартою.
Враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим ОСОБА_7 злочину, його майновий стан, постійне місце проживання, колегія суддів вважає, що у відповідності до ч.4 ст.194 КПК України, щодо обвинуваченого слід обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки саме цей запобіжний захід повністю забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, що встановлено в судовому засіданні.
В кримінальному провадженні встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, так як обвинувачений ОСОБА_7 підозрюється у вчинені двох злочинів, в тому числі корисливого умисного тяжкого злочину, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 покладається необхідність запобігання, спробам переховуватись від органів досудового слідства, розслідування та суду чи вчинити інший злочин.
Згідно ч.5 ст.194 КПК України колегія суддів, враховуючи те, що по справі не всі свідки допитані, вважає за необхідне покласти на обвинуваченого ОСОБА_7 наступні обов`язки: прибувати до суду за кожною вимогою; повідомляти суд про зміну місця проживання та роботи; утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками по справі.
На підставі вищевикладеного, беручи до уваги, що обвинувачений ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування, а також, те що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, суд вважає, що на даний момент виключно такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання ОСОБА_7 процесуальних обов`язків під час розгляду справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 61, 178, 182-183, 194, 314-316, 331 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:
В задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_7 , який обвинувачується у вчиненні злочинів передбачених ч. 3 ст. 187 ч.2 ст. 309 КК України відмовити.
Змінити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст. 187 ч.2 ст. 309 КК України, запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строк на два місяці, а саме з 15.00 год. 08.04.2020 року по 15.00 год. 08 червня 2020 року.
Звільнити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з під варти в залі судового засідання.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 такі обов`язки:
-прибувати до суду за кожною вимогою;
-не залишати місце постійного проживання АДРЕСА_1 ;
-повідомляти суд про зміну місця свого проживання та роботи;
-утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками по справі;
-надати можливість працівникам органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою обвинуваченого ОСОБА_7 , з`являтися у вказане житло, з вимогою надавати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань,
та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладене грошове стягнення в розмірі від чверті мінімальної заробітної плати до двох розмірів мінімальної заробітної плати.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, направити до ДУ «Кропивницького слідчого ізолятора» та Знам`янського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області для виконання.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на вирок суду.
Головуючий суддя- підпис
Судді- підпис
Суддя Кіровоградського районного
суду Кіровоградської області ОСОБА_1