Справа № 581/65/20
Провадження № 1-кс/581/15/20
У Х В А Л А
і м е н е м У к р а ї н и

22 січня 2020 року сел. Липова Долина

Слідчий суддя Липоводолинського районного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000015 від 17 січня 2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України,

в с т а н о в и в :

20 січня 2020 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000015 від 17 січня 2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Клопотання мотивується тим, що 17 січня 2020 року ОСОБА_4 , мешканець АДРЕСА_1 , перебуваючи в сел. Липова Долина в спортивній сумці переносив предмет, зовні схожий на холодну зброю типу нунчаки без передбаченого законом дозволу. Цього ж дня, у ході проведення огляду предмета було встановлено, що предмет, який ОСОБА_4 незаконно переносив у своїй сумці являє собою дві дерев`яні палиці чорного кольору довжиною близько 47 см кожна, які з`єднані між собою мотузкою жовто-зеленого кольору довжиною близько 16 см., яка надійно закріплена в основі двох палиць за допомогою скотчу та двох металевих шурупів. В подальшому вищевказане майно було вилучено, належним чином упаковано та передано до камери зберігання речових доказів Липоводолинського ВП Роменського ВП ГУНП в Сумській області.

Слідчий просить накласти арешт на вищезазначене майно з метою запобігання його знищення, псування, приховування, відчуження чи пошкодження.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, в письмовій заяві клопотання підтримав, просив його розгляд провести за його відсутності.

Власник майна ОСОБА_4 до суду не з`явився, повідомлений належним чином. Фіксування за допомогою технічних засобів не здійснюється відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Судовим розглядом встановлено, що в провадженні слідчого відділення Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області перебуває кримінальне провадження №0000015 від 17 січня 2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, розпочате по факту того, що ОСОБА_4 , мешканець АДРЕСА_1 , 17 січня 2020 року, перебуваючи в сел. Липова Долина в спортивній сумці переносив предмет, зовні схожий на холодну зброю типу нунчаки без передбаченого законом дозволу.

Згідно рапорту начальника СРПП №2 Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_5 від 17 січня 2020 року, ОСОБА_4 17 січня 2020 року доставлено до Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області з метою складання протоколу про вчинення останнім адміністративного правопорушення передбаченого ст. 178 КУпАП, у ході особистого огляду та огляду наявних у ОСОБА_4 речей був виявлений предмет зовні схожий на холодну зброю, типу нунчаки.

Постановою слідчого СВ Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 від 17 січня 2020 року предмет, зовні схожий на холодну зброю типу нунчаки, який був вилучений у ОСОБА_4 , визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000015 від 17 січня 2020 року

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

У випадку збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні у разі необхідності збереження речових доказів; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На переконання слідчого судді подане клопотання є обґрунтованим, оскільки в ньому наведені підстави, у зв`язку з наявністю яких необхідно накласти арешт на майно, а саме, правовою підставою для арешту майна є збереження речового доказу, дана річ може бути використана як доказ у кримінальному провадженні.

Таким чином, клопотання необхідно задовольнити та накласти арешт на майно, заборонивши його відчуження, розпорядження та користування.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170 - 173 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого СВ Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти в рамках кримінального провадження №0000015 від 17 січня 2020 року арешт на тимчасово вилучене майно, а саме предмет, зовні схожий на холодну зброю типу «нунчаки», що являє собою дві дерев`яні палиці чорного кольору довжиною близько 47 см кожна, які з`єднані між собою мотузкою жовто-зеленого кольору довжиною близько 16 см, яка надійно закріплена в основі двох палиць за допомогою скотчу та двох металевих шурупів, який ОСОБА_4 , перебуваючи у сел. Липова Долина переносив без передбаченого законом дозволу у спортивній сумці, заборонивши його відчуження, розпорядження та користування.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню слідчим після її оголошення.

Роз`яснити, що сторони, інший власник або володілець майна можуть звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна у випадках та порядку, передбачених законом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Сумської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1