Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/591/2020 Справа № 641/2077/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 березня 2020 року слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова, ОСОБА_1 розглянувши клопотання слідчого СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , яке погоджено з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5, ОСОБА_3 про накладання арешту на тимчасово вилучених речей та документів у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000575 від 16.03.2020 за ч. 1 ст. 309 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , за погодженням з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5, ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладання арешту на тимчасово вилучених речей у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення внесеного до ЄРДР за № 0000575 від 16.03.2020 за ч. 1 ст. 309 КК України, а саме на майно вилучене під час огляду предметів 16.03.2020 за адресою: м. Харків, вул. Ромашкіна, буд. 1, а саме на металевий гріндер в нижньому відділені якого знаходиться речовина сіро-зеленого кольору у подрібленому стані, гріндер чорного кольору без речовин, гріндер чорного кольору без речовин, гріндер рожевого кольору в середині якого знаходиться речовина сіро-зеленого кольору у подрібленому стані, полімерний прозорий ZIP-пакет без речовин, дві пластикові прозорі ємності з сірою та зеленою кришками, пляшка з під піни ТМ «Gillette» Series в середині якої знаходиться пустий скритий контейнер.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
З клопотання та доданих до нього документів не вбачається, що будь-якій особі не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 64-2 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.
Разом з тим, зі змісту ч. 2 ст. 64-2 КПК України вбачається, що з клопотанням про арешт майна третьої особи має звертатися до суду прокурор.
Крім того, згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого повинно бути зазначено:1) підстави і мету арешту майна відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає, що клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, а саме клопотання не містить зазначення мети арешту майна та обґрунтування необхідності накладання арешту на вилучене майно.
Також, слідчий у своєму клопотанні посилається на те, що арешт майна необхідний для збереження його, як речового доказу, однак до матеріалів клопотання не долучено належним чином завіреної копії постанови про визнання майна, на яке слідчий має намір накласти арешт, речовими доказами.
Відповідно до ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору Харківської місцевої прокуратури № 5 Харківської області ОСОБА_3 для усунення недоліків.
Приймаючи до уваги викладене та керуючись статями 64-2, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , яке погоджено з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5, ОСОБА_3 про накладання арешту на тимчасово вилучених речей та документів у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000575 від 16.03.2020 за ч. 1 ст. 309 КК України повернути прокурору та надати строк 72 години для усунення виявлених недоліків.

Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя- ОСОБА_1