15 квітня 2020 року Справа № 991/24/20
Провадження №11-сс/991/314/20
судді Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду
до ухвали від 14.04.2020 у судовій справі № 991/24/20
(провадження № 11-сс/991/314/20)
Висловлюю незгоду із правовою позицією Суду щодо критеріїв незрозумілості судового рішення слідчого судді та необхідності у зв`язку із цим роз`яснення у порядку статті 380 КПК ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 13.01.2020.
У цій справі перед Судом постали завдання:
(1) виробити правило, за яким слід визначати яке рішення слідчого судді є незрозумілим для цілей застосування статті 380 КПК, тобто для його роз`яснення;
(2) продемонструвати те, яким чином це правило слід застосувати до конкретної правової ситуації.
У зв`язку із тим, що Суд, на мою думку, невірно сформулював зазначене вище правило (не врахував особливості стадії досудового розслідування та ухвал слідчих суддів), що спричинило невірне застосування статті 380 КПК у цій справі, то ця окрема думка спрямована на подолання недоліків правової позиції, відображеної в ухвалі Суду від 14.04.2020 у судовій справі № 991/24/20, щодо майбутніх подібних правових ситуацій.
2.13.01.2020 в межах цього кримінального провадження ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду зобов`язано прокурора забезпечити проведення слідчої дії за участю сторони захисту допиту судових експертів Київського науково-дослідного інституту Міністерства юстиції України.
3.03.03.2020 прокурор подав до слідчого судді заяву про роз`яснення цієї ухвали, в якій просив роз`яснити в якому процесуальному статусі необхідно допитати вказаних осіб як експертів чи як свідків.
4.11.03.2020 слідча суддя відмовила в задоволенні вказаної заяви прокурора, тобто відмовила у роз`ясненні свого судового рішення від 13.01.2020.
Мотиви слідчого судді
5.Ухвала слідчого судді від 11.03.2020 мотивована таким: (1) відповідно до статті 380 КПК єдиною підставою для роз`яснення судового рішення є його незрозумілість, що може бути зумовлено його нечіткістю або суперечливістю викладених у ньому висновків; (2) ухвала слідчого судді від 13.01.2020 про зобов`язання прокурора провести допит є зрозумілою та не містить положень, стосовно яких можуть бути виникнути суперечності щодо її розуміння; (3) прокурор в заяві про роз`яснення судового рішення ставить питання про спосіб виконання слідчої дії, що не може вважатись роз`ясненням судового рішення; (4) процесуальний порядок проведення слідчих дій визначений КПК та не підлягає додатковому розширенню та тлумаченню.
Вимоги та доводи апеляційної скарги прокурора
6.В апеляційній скарзі прокурор висловив прохання скасувати оскаржувану ухвала та постановити нову ухвалу, якою роз`яснити ухвалу слідчого судді від 13.01.2020.
7.Доводи прокурора ґрунтувалися на такому: (1) ухвалою слідчого судді від 13.01.2020 прокурора зобов`язано здійснити допит судових експертів, проте не вказано в якому статусі їх слід допитати як свідків чи як експертів; (2) допит як слідча дія може бути здійснений лише стосовно особи, яка має процесуальний статус та є учасником кримінального провадження; (3) нормами КПК не передбачено допиту експерта на стадії досудового розслідування, експерт може бути допитаний лише в суді; (4) свідок може бути допитаний слідчим та прокурором, проте як свідок не може бути допитаний експерт щодо роз`яснення наданих ним висновків; (5) у разі допиту на стадії досудового розслідування судових експертів як експертів або як свідків буде допущено порушення норм КПК, що призведе до недопустимості їхніх показань.
8.Прокурор також визначив мету свого звернення до слідчої судді за роз`ясненням ухвали від 13.01.2020 отримати роз`яснення, яким чином слід виконати цю ухвалу, не допустивши при цьому порушень вимог КПК.
Суть висновків Суду
9.Суд не погодився з висновком слідчої судді про те, що її ухвала від 13.01.2020 є зрозумілою та не потребує роз`яснення.
10.Основою для такого висновку стали такі положення, які мають універсальний характер, тобто претендують на визнання їх правилом для подібних правових ситуацій:
(1) механізм роз`яснення судового рішення впроваджений з метою виправлення недоліків судового акту та полягає в усуненні його незрозумілості, викладенні судового рішення у більш зрозумілій формі;
(2) виходячи з суб`єктів звернення із заявою про роз`яснення судового рішення вбачається, що роз`ясненнюпідлягає судове рішення, яке підлягає виконанню;
(3) суд не розяснює мотиви прийняття судового рішення та не змінює його зміст;
(4) якщо фактично порушується питання про зміну судового рішення, про внесення до нього нових даних або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в розясненні рішення.
11.Викладене обґрунтовано в тому числі зверненням до постанови Великої Палати Верховного Суду від 08.08.2019 у справі № 202/4467/14-к.
12.Необхідність же роз`яснити у порядку, передбаченому статтею 380 КПК, ухвалу від 13.01.2020 обґрунтовано таким:
(1) ні з мотивувальної, ні з резолютивної частин цієї ухвали очевидно не вбачається в якому саме процесуальному статусі (свідка, експерта тощо) повинні бути на виконання ухвали від 13.01.2020 допитані зазначені слідчим суддею особи судові експерти, які склали висновки в межах кримінального провадження, як і очевидно не зазначається суб`єкт, що визначає такий процесуальний статус при реалізації даного судового рішення;
(2) визначення процесуального статусу особи є необхідним як для осіб, що зобов`язанні забезпечити проведення процесуальної дії та/або безпосередньо її реалізувати, так і для осіб, відносно яких такі дії будуть проведені, оскільки особа, яка підлягатиме допиту, повинна знати в якості кого вона буде допитана та який має зміст прав та обов`язків при проведенні слідчої дії.
13.На підставі цього Суд прийшов до висновку, що роз`яснення рішення із зазначенням процесуального статусу осіб, відносно яких буде проведена слідча дія, або особи, яка має визначити статус цих осіб, не змінює змісту рішення, в тому числі викладених у ньому мотивів та обґрунтувань, натомість забезпечить усунення незрозумілості та можливості неоднозначного трактування положень щодо виконання проведення слідчої дії допиту експертів на стадії досудового розслідування, що відповідатиме завданням та змісту інституту роз`яснення судового рішення.
Мотиви окремої думки
14.Якщо судове рішення, яке є результатом судового провадження та яким вирішено питання, що становило предмет його розгляду, за виключенням рішення слідчого судді апеляційного суду ухваленого в порядку, передбаченому главою 21 КПК, є незрозумілим, слідчий суддя, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст (частина 1 статті 380 КПК, постанова об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 18.11.2019 у справі № 367/3068/17).
15.Розділяю правову позицію Суду щодо положень, які претендують на визнання їх правилом для застосування роз`яснення судового рішення у порядку, передбаченому статтею 380 КПК, що сформульована в пункті 26 ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 14.04.2020 у судовій справі № 991/24/20 (пункт 10 цієї окремої думки), проте вважаю, що така правова позиція може бути застосована до судових рішень слідчих суддів лише при наявності додаткових умов, що пов`язано із особливостями стадії досудового розслідування та специфікою самих ухвал слідчих суддів.
16.Завданнями кримінального провадження є, зокрема, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу (стаття 2 КПК).
17.Кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження (пункт 10 частини 1 статті 3 КПК). Досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, зокрема, направленням до суду обвинувального акту пункт 5 частини 1 статті 3 КПК).
18.Обмежені строки досудового розслідування в контексті зазначених вище завдань кримінального провадження на стадії досудового розслідування обумовлюють необхідність (1) термінового вирішення питань під час досудового розслідування у зв`язку з чим КПК встановлює скорочені строки їх розгляду та (2) швидкого збирання доказів тощо. Зазначене зумовлене (1) необхідністю оперативного здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні саме на стадії досудового розслідування, (2) загрозою повної або часткової втрати доказів з плином часу чи (3) й втратою актуальності у виконанні ухвали слідчого судді в зв`язку із закінченням досудового розслідування тощо.
19.У зв`язку із викладеним, застосування статті 380 КПК щодо ухвал слідчих суддів можливе лише із урахуванням необхідності їх виконання в найкоротші терміни, адже задіяння процедури роз`яснення ухвали слідчого судді має своїм наслідком фактичне її невиконання до отримання відповідного роз`яснення, що зважаючи на висновки, відображені в пункті 18 цієї окремої думки, становить загрозу для досягнення завдань кримінального провадження на стадії досудового розслідування.
20.Враховуючи наведене, на моє переконання, критерій незрозумілості судового рішення слідчого судді як підстава для його роз`яснення в порядку статті 380 КПК відрізняється від цього ж критерію щодо інших судових рішень. Така відмінність полягає в тому, що судове рішення слідчого судді потребує роз`яснення виключно в тих випадках, коли воно є очевидно незрозумілим і така незрозумілість, зокрема, виключає виконання цього рішення будь-яким із способів, які допускаються КПК, тобто відсутня можливість навіть ідентифікувати правову процедуру його виконання. Видається існують й інші випадки очевидної незрозумілості судового рішення слідчого судді, проте для вирішення цієї справи важливий саме цей її випадок.
21.У разі ж коли мова йде про можливість виконання судового рішення слідчого судді, проте незрозуміло яким із способів, які допускаються КПК, це зробити, то виконавець зобов`язаний в межах своєї компетенції та зважаючи на завдання кримінального провадженні і мету, заради якої таке рішення ухвалене слідчим суддею, невідкладно виконати його найбільш ефективним способом.
22.Якщо ж допустити інше застосування частини 1 статті 380 КПК, то інструментарій роз`яснення судових рішень слідчих суддів зможе використовуватися зацікавленими особами для затягування виконання таких рішень аж до втрати їх актуальності. Зазначене не тільки перешкоджає досягненню завдань кримінального провадження на стадії досудового розслідування, а й порушує таку загальну засаду кримінального провадження, як обов`язковість судових рішень (частина 2 статті 21 КПК), а у випадку невиконання ухвали слідчого судді про проведення слідчих (розшукових) дій, ініційованих стороною захисту, додатково порушується така загальна засада кримінального провадження, як змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, яка передбачає, зокрема, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду доказів (частина 2 статті 22 КПК).
Щодо застосування цього правила до правової ситуації в справі № 991/24/20
23.Ухвалою слідчого судді від 13.01.2020 було зобов`язано прокурора забезпечити проведення слідчої дії за участі сторони захисту допиту судових експертів Київського науково-дослідного інституту Міністерства юстиції України.
24.На стадії досудового розслідування слідчі дії проводять слідчий, прокурор або за їх дорученням відповідні оперативні підрозділи (пункти 2 та 3 частини 2 статті 40 КПК, пункти 4 та 5 частини 2 статті 36 КПК). Порядок проведення слідчих дій, в тому числі допиту, врегульовано нормами КПК, так само нормативно регламентовано процесуальні статуси свідка та експерта у кримінальному провадженні.
25.Виходячи зі змісту заяви про роз`яснення судового рішення, прокурор фактично заперечує законність ухвали слідчого судді від 13.01.2020 та висловлює прохання до слідчого судді доповнити її аргументацію, а також змінити резолютивну частину. Вказані обставини свідчать про приховане оскарження згаданої ухвали слідчого судді.
26.Крім того, виходячи із доводів апеляційної скарги прокурора, як допит судових експертів Київського науково-дослідного інституту Міністерства юстиції України у процесуальному статусі свідків, так і в процесуальному статусі експерта на думку прокурора буде порушувати КПК. Тобто, як би не роз`яснив цей аспект слідчий суддя мета, яку декларував прокурор у апеляційній скарзі (пункт 8 цієї окремої думки), не зможе бути досягнута, виходячи із доводів самого ж прокурора. Це переконує, що звернення за роз`ясненням ухвали слідчого судді зумовлено в першу чергу незгодою прокурора із цим рішенням, а не прагненням виконати ухвалу слідчого судді.
27.Висловлюючи прохання роз`яснити, в якому саме процесуальному статусі (свідка чи експерта) допитати експертів, які склали висновки в межах кримінального провадження, прокурор просить фактично роз`яснити порядок застосування норм КПК та спосіб реалізації ним своїх повноважень, що регулюється самим Законом і не потребує судового рішення, що його роз`яснює. Окрім цього, вирішення вказаних питань не належить до повноважень слідчого судді та вони не може бути предметом роз`яснення судового рішення. Прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється (частина 1 статті 36 КПК).
28.З мотивувальної частини ухвали від 13.01.2020 вбачається, що слідчий суддя при її постановленні врахувала обмеження щодо заборони допиту експерта як свідка, передбачені пунктом 11 частини 2 статті 65 КПК. Текст резолютивної частини ухвали від 13.01.2020 у поєднанні з мотивами слідчого суді викладено зрозумілими реченнями, зі змісту яких можливо зрозуміти, виконання якої саме слідчої дії зобов`язано забезпечити прокурора.
29.Таким чином, правова ситуація в цій справі дозволяла прокурору невідкладно виконати ухвалу слідчої судді від 13.01.2020 без звернення за роз`ясненням у порядку, передбаченому статтею 380 КПК, шляхом самостійного (в межах своєї компетенції та зважаючи на завдання кримінального провадженні і мету, заради якої таке рішення ухвалене слідчим суддею) обрання найбільш ефективного способу такого виконання, який допускається КПК.
На підставі викладеного вважаю, що ухвала слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 13.01.2020 не відповідає критеріям незрозумілості, які зумовлюють необхідність її роз`яснювати в порядку статті 380 КПК, і у зв`язку із цим апеляційну скаргу прокурора слід було залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.03.2020 про відмову в задоволенні заяви прокурора про роз`яснення судового рішення залишити без змін.
Суддя ОСОБА_1