Бучацький районний суд Тернопільської області
Справа № 595/1019/17
Провадження 1-кп/595/5/2020
В И Р О К
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29.01.2020

Бучацький районний суд Тернопільської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарях ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Бучач кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань 4 червня 2017 року за №0000239, по обвинувальному акту щодо:

- ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Золотий Потік Бучацького району Тернопільської області, громадянина України, одруженого, жителя АДРЕСА_1 , який не працює, не судимого,

про обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України;

- ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, одруженого, який не працює, не судимого,

про обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Згідно переданого до суду обвинувального акту ОСОБА_6 та ОСОБА_7 обвинувачувалися в тому, що 04 червня 2017 року, приблизно о 01 год. 30 хв., вони, перебуваючи на річці Дністер, поблизу с.Возилів Бучацького району Тернопільської області, на території, що входить до Національного природного парку «Дністровський каньйон», який являється об`єктом природно-заповідного фонду України, незаконно, із застосуванням заборонених знарядь лову - риболовних сіток, займалися рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду навколишньому природному середовищу, яка виразилась у вилученні водних живих ресурсів з нього, а саме, риби Марени звичайної, яка занесена до Червоної книги України, в кількості одна особина, риби Вирезуб причорноморський, який занесений до Червоної книги України, в кількості двадцять три особини, риби Підуст в кількості три особини.
Під час судового розгляду прокурор змінив обсяг обвинувачення, обгрунтувавши прийняте рішення тим, що висновком експерта від 19.09.2018 року за результатами комплексної судово-біологічної та товарознавчої експертизивстановлено, що для експертного дослідження надійшло 22 особини риби, що відноситься до виду Вирезубпричорноморський, який занесено до Червоної книги України.
Відповідно до зміненого обвинувачення ОСОБА_6 та ОСОБА_7 обвинувачуються в тому, що 04 червня 2017 року, приблизно о 01 год. 30 хв., вони, перебуваючи на річці Дністер, поблизу с.Возилів Бучацького району Тернопільської області, на території, що входить до Національного природного парку «Дністровський каньйон», який являється об`єктом природно-заповідного фонду України, незаконно, із застосуванням забороненого знаряддя лову - риболовної сітки, займалися рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду навколишньому природному середовищу, яка виразилась у вилученні водних живих ресурсів з нього, а саме, риби Вирезуб причорноморський, який занесений до Червоної книги України за природоохоронним статусом - зникаючий та вилов якого заборонено Правилами любительського і спортивного рибальства, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», в кількості двадцять дві особини. Вказаним кримінальним правопорушення, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 7 листопада 2012 року №1030 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)», спричинено шкоду в сумі 220000 (двісті двадцять тисяч) гривень.
(а.п.243-246, т.1)

05 вересня 2017 року будучи допитаним в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 суду показав, що 4 червня 2017 року він разом з ОСОБА_7 за допомогою човна та сітки здійснили вилов риби в річці Дністер, поблизу с.Возилів Бучацького району Тернопільської області. 19 червня 2019 року він добровільно взяв участь у проведенні слідчого експерименту, на березірічки Дністер, поблизу с.Возилів, показав коли та в якому місці за допомогою човна і сітки вони здійснили вилов риби.
Тоді ж будучи допитаним в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_7 дав суду аналогічні показання.

06 лютого 2018 року будучи повторно допитаним в судовому засіданні, в присутності захисника ОСОБА_5 ,обвинувачений ОСОБА_7 змінив показання, суду показав, що вину у вчиненні кримінального правопорушення не визнає. 3 червня 2017 року, приблизно о 22 годині, він з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 поїхали до Дністра на шашлик. ОСОБА_9 їхав своїм автомобілем «АУДІ». З собою мали волейбольну сітку для ловлі метеликів та човен для водних прогулянок. Коли поверталися з Дністра, неподалік с.Возилів, на дорозі побачили мішок з рибою. Вони зупинилися, погрузили мішок з рибою в машину і поїхали додому. По дорозі їх автомобіль зупинили працівники поліції. Риба була, здається, карась, покльована птахами. Після психологічного тиску працівників поліції і представників громадського об`єднання «Скеля», яких він не знає, він підписав складені ними документи. Про свої права він не знав. Рибу не ловив, а тільки превозив. Згідно ст.63 Конституції України він відмовляється давати відповіді на запитання.

Тоді ж будучи повторно допитаним в судовому засіданні, в присутності захисника ОСОБА_5 ,обвинувачений ОСОБА_6 змінив показання, дав суду показання, аналогічні показанням ОСОБА_7 в судовому засіданні 6 лютого 2018 року.Окрім того, суду показав, що автомобіль деякий час не був у полі його зору. Він припускає, що в той момент риба могла бути замінена на Червонокнижну. Пояснення, в частині визнання вини, надане ним після психологічного тиску. Працівники поліції говорили, що покарання буде мінімальним. Він не повідомляв ті обставини, які викладені у протоколі. Більше нічого не пам`ятає. Він не може дати відповідь на запитання, який тиск на нього чинився.

Показання обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , дані ними в судовому засіданні 6 лютого 2018 року,спростовуються показаннями свідків про обставини вчинення кримінального правопорушення.
Так, свідок ОСОБА_10 суду показав, що він працює на посаді голови районної організації УТМР в Бучацькому районі, в силу чого уповноважений складати протоколи про адміністративні правопорушення за незаконний вилов риби. У червні 2017 року він був присутній під час огляду риби у приміщенні службового кабінету слідчого. Було 23 Вирезуба, 3 Підуст та 1 Марена. Риба була до 30 см і більша, в основному до кілограма. Надана в судовому засіданні для огляду риба є Вирезуб причорноморський, який занесений до Червоної книги України.
Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_11 суду показав, що він був присутній під час того, коли вночі, 4 червня 2017 року, був зупинений автомобіль, в якому знаходилися ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . В автомобілі була риба у мішку, сітка та лодка. ОСОБА_6 та ОСОБА_7 самі видали рибу. Працівники поліції оглянули автомобіль та речові докази. Риба була Червонокнижною. Він відрізняє її по світлих поплавцях. Працівники поліції на місці нічого не писали, складали документи у відділку поліції.

Свідок ОСОБА_12 , який є працівником поліції, суду показав, що вночі, 4 червня 2017 року, був зупинений автомобіль, в якому знаходилися ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . У багажнику автомобіля в сумці була лодка, насос, сітка поплавна та риба в мішку. На місці нічого не складали. За його пропозицією оглядали рибу в приміщенні Золотопотіцької станції поліції, у присутності понятих. Туди рибу занесли самі обвинувачені. Червонокнижну рибу він відрізняє по зовнішніх ознаках. Вирезуб світлого кольору. Підуст має червоні поплавці і живіт. Було 23 Вирезуба, 1 Марената 3 Підуст.
Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_13 суду показав, що він був запрошений працівниками поліції в якості понятого, коли у червні 2017 року працівники поліції зупинили автомобіль «АУДІ». Працівник поліції перевірив документи і запропонував відкрити багажник. Водій не заперечував. У багажнику був мішок з рибою та сітка. Після того всі поїхали в смт.Золотий Потік, у відділок. Там обвинувачені виклали з автомобіля садок, сітку, лодку, весла, насос та мішок з рибою. Рибу у відділок заносили самі обвинувачені. У відділку рибу виклали на клейонку. Було Вирезуба більше 20 штук, 5-6 штук Підуст і ще риба якогось виду. Риба була свіжа, довжиною до 30 см. Рибу помістили в пакет та упакували, про що було складено і підписано відповідний акт. Тиск на обвинувачених не чинився. Обвинувачені пояснили, що ловили рибу на Дністрі для себе, що виловлена риба це Вирезуб. Автомобіль, яким їхали обвинувачені, не випадав з поля його зору, не зупинявся по дорозі до відділку. Риба в багажнику автомобіля не могла бути замінена.

Свідок ОСОБА_14 суду показав, що він був запрошений працівниками поліції в якості понятого, коли у червні 2017 року працівники поліції зупинили автомобіль «АУДІ». Був у відділку поліції, що в смт.Золотий Потік Бучацького району. Бачив лодку, сітку та розложену рибу в кількості 27 штук. Те, що бачив у відділку, те і підписав.

Суд критично оцінює показання обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , дані ними в судовому засіданні 6 лютого 2018 року,вважає їх показання неправдивими, такими, що змінені в ході судового розгляду з метою ухилення від відповідальності.

Разом з тим, суд приймає до уваги показання свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , оскільки їх показання про обставини вчинення ОСОБА_6 та ОСОБА_7 кримінального правопорушення є послідовними, узгоджуються між собою та з іншими дослідженими в судовому засіданні доказами, а тому є достовірними.

Вина обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, доведена також іншими доказами, зібраними у справі та дослідженими в ході судового розгляду.

Оглядом місця події, проведеним 4 червня 2017 року в приміщенні Золотопотіцької станції поліції, яким встановлено, що в приміщенні станції, на підлозі, наявні 23 риби Вирезуба причорноморського, 3 риби Підуст, 1 риба Марена, човен надувний «L 280 Bark», 2 весла, сумка для спорядження човна, рибальська сітка висотою 1,6 метра, довжиною 60 метрів, з діаметром очка 3 см 5 мм, підсак, насос для накачування човна.
(а.п.87-92, т.1)

Приєднаними до кримінального провадження речовими доказами, якими є 23 риби Вирезуба причорноморського, 3 риби Підуст, 1 риба Марена, човен «L 280 Bark» з веслами, рибальська сітка, підсак та насос.
(а.п.114, т.1)

Оглядом, проведеним 4 червня 2017 року в приміщенні службового кабінету слідчого Бучацького відділення поліції з участю спеціаліста ОСОБА_10 , який працює на посаді голови районної організації УТМР в Бучацькому районі, яким серед наданої для огляду риби ідентифіковано за видами: 23 Вирезуба причорноморського, 3 Підуст та 1 Марену звичайну.
(а.п.115, т.1)

Результатом слідчого експерименту, проведеного 19 червня 2017 року на березі річки Дністер, поблизу с.Возилів Бучацького району, з участю підозрюваного ОСОБА_6 , в ході якого останній добровільно показав де саме він з ОСОБА_7 заходили у воду та здійснювали вилов риби за допомогою сітки.

(а.п.93-97, т.1)

Результатом слідчого експерименту, проведеного 19 червня 2017 року на березі річки Дністер, поблизу с.Возилів Бучацького району, з участю підозрюваного ОСОБА_7 , в ході якого останній добровільно показав де саме він з ОСОБА_6 заходили у воду та здійснювали вилов риби за допомогою сітки.

(а.п.98-102, т.1)

Обчисленням розміру компенсації за незаконне добування в річці Дністер, біля с.Возилів Бучацького району, видів риб, занесених до Червоної книги України, проведеним начальником відділу державної охорони природно- заповідного фонду Національного природного парку «Дністровський каньйон» ОСОБА_15 відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 7 листопада 2012 року №1030 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)», згідно якого, розмір компенсації за один екземпляр Вирезуба причорноморського, який віднесено до категорії зникаючих риб, 10000 гривень.
(а.п.104, т.1)

Висновком експерта за результатами проведення комплексної судово-біологічної та товарознавчої експертизивід 19 вересня 2018 року №15153/18-34/15807/18-53/19937-19957/18-34, згідно якого, надана на дослідження риба у кількості 22 екземплярів відноситься до виду Вирезуб причорноморський, який занесено до Червоної книги України за природоохоронним статусом зникаючий. Ареал поширення виду Вирезуб причорноморський у Верхній (Карпатській) і Середній (Волинсько-Подільській) частині басейну річки Дністер, у тому числі поблизу с.Возилів Бучацького району Тернопільської області.
(а.п.212-216, т.1)

Згідно п.3.14. Правил любительського і спортивного рибальства забороняється лов риби та інших водних живих ресурсів, занесених до Червоної книги України.

Відповідно до п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» від 10 грудня 2004 року №17 під незаконним заняттям рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом (ст.249 КК (2341-14) треба розуміти таке вилучення водних живих ресурсів із природного середовища, яке здійснюється з порушенням чинного законодавства, що регулює порядок і умови промислового, любительського, спортивного рибальства, іншого використання водних живих ресурсів. Зокрема, незаконним є промисел, який здійснюється всупереч існуючим правилам: без належного на те дозволу, в заборонений час, у недозволених місцях, із застосуванням заборонених знарядь лову, з перевищенням установлених лімітів чи норм вилову.

Під промислом розуміються як один акт добування риби, тварин чи рослин, так і неодноразове вчинення таких дій.

Відповідальність за злочин, передбачений ст.249 КК (2341-14), настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено.

Незважаючи на те, що обвинувачені ОСОБА_6 та ОСОБА_7 своєї вини у вчиненні інкримінованого їм кримінального правопорушення не визнали, суд, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, прийшов до переконання, що вина обвинувачених в скоєнні кримінального правопорушення доведена повністю, а їх дії за ч.1 ст.249 КК України органом досудового розслідування кваліфіковано вірно, як незаконне зайняття рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду.
Під час судового розгляду захисник подав клопотання про визнання доказів недопустимими:

- протоколу огляду місця події від 4 червня 2017 року, мотивуючи тим, що речі в ході огляду були виявлені в автомобілі без складання протоколу огляду такого автомобіля, що дії по відшуканню предмета злочину (риби) передбачали обшук, а не огляд, що огляд проведений без участі захисника, що між виявленням предмета злочину та його оглядом минуло більше 3 годин, а це могло привести до підміни речей чи зміни їх кількості; (а.п.64, т.1)

- протоколів слідчих експериментів від 19 червня 2017 року, мотивуючи тим, що слідчі дії проведені без участі захисника, що відомості, зазначені в протоколах, не відповідають зміненим показам обвинувачених, що останні не усвідомлювали зміст вчинюваних дій, не показували та не вчиняли дій, що зазначені у протоколах, що перед проведенням слідчих дій на обвинувачених вчинявся психологічний тиск з боку працівників правоохоронного органу, що в ході слідчих дій обвинуваченим не пропонувалось продемонструвати конкретні дії із використанням знарядь лову, вилучених в автомобілі обвинувачених, що в ході експериментів не перевірялись покази обвинувачених в частині виявлення риби біля автомобільної дороги; (а.п.65, т.1)

- показів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_12 та ОСОБА_11 в частині віднесення риби до окремих категорій та видів, мотивуючи тим, що висновок або думка особи, яка дає показання, можуть визнаватися судом доказом, лише якщо такий висновок або думка корисні для ясного розуміння показань і грунтуються на спеціальних знаннях в розумінні статті 101 КПК; (а.п.67, т.1)

-обчислення розміру шкоди, проведеного начальником відділу державної охорони природно-заповідного фонду Національного природного парку «Дністровський каньйон» ОСОБА_15 , мотивуючи тим, що згідно п.6 ч.2 ст.242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язаний звернутися до експерта для проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням, проте експертного дослідження розміру шкоди не було проведено; (а.п.69, т.1)

- наукового експертного висновку професора ОСОБА_16 , мотивуючи тим, що останній не включений до Державного реєстру атестованих судових експертів; (а.п.163, т.1)

- риби, оглянутої в судовому засіданні, мотивуючи тим, що риба вилучена у спосіб, не передбачений КПК України, що обвинувачені добровільно не видавали рибу, що протокол огляду місця події не підписаний обвинуваченими, що не дотримано порядку зберігання речових доказів, що слідчим одночасно проводилися різні слідчі дії, що у розписці про отримання риби на зберігання не вказано її кількість та ознаки, що у протоколі огляду не зазначено про участь у слідчій дії обвинувачених, що вказаний доказ відсутній у реєстрі матеріалів кримінального провадження, що з оглянутих в судовому засіданні біологічних матеріалів неможливо встановити ні вид біологічних матеріалів, ні їх відношення до риби, що на пакетах, в яких зберігаються докази, відсутні бірки, скріплені підписами учасників слідчої дії, що вилучені предмети не детально описані в протоколі огляду, що порушувався порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення. (а.п.167-168, т.1)

Суд вважає, що клопотання захисника щодо визнання доказів (протоколу огляду місця події від 4 червня 2017 року, протоколів слідчих експериментів від 19 червня 2017 року, показів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_12 та ОСОБА_11 в частині віднесення риби до окремих категорій та видів, обчислення розміру шкоди, проведеного начальником відділу державної охорони природно-заповідного фонду Національного природного парку «Дністровський каньйон» ОСОБА_15 ,риби, оглянутої в судовому засіданні) недопустимими слід відхилити, виходячи з наступного.
В ході судового розгляду було досліджено сукупність доказів, що доводять вину обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , зокрема, показання свідків, речові докази, документи, висновки експертів. У своїй сукупності ці докази доводять винуватість обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення - незаконного зайняття рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду.
Доводи сторони захисту про недопустимістьдоказу - протоколу огляду місця події від 4 червня 2017 року, суд бере до уваги, однак не вважає вказані захисником у клопотанні недоліки достатніми для визнання даного доказу недопустимим. Суд прийшов до такого висновку за результатами допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

Слідчі експерименти були проведені з дотриманням вимог Кримінального процесуального кодексу України. В ході слідчих дій обвинувачені добровільно показали, як вони здійснювали незаконний вилов риби за допомогою сітки, де саме вони заходили у воду. Від учасників слідчих дій зауважень та доповнень не надходило. До кожного слідчого експерименту виготовлено по п`ять фото-ілюстрацій.
Покази свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_12 та ОСОБА_11 в частині віднесення риби до окремих категорій та видів є корисними для ясного розуміння показань, а тому визнаються судом доказами.

Суд бере до уваги доводи захисника про недопустимістьдоказу - обчислення розміру шкоди, проведеного начальником відділу державної охорони природно-заповідного фонду Національного природного парку «Дністровський каньйон» ОСОБА_15 ,однак не вважає вказані захисником у клопотанні недоліки достатніми для визнання даного доказу недопустимим з огляду на те, що відповідно до ст.20 Закону України «Про Червону книгу України» розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, та методика її розрахунку встановлюються Кабінетом Міністрів України.

17 квітня 2018 року в судовому засіданні, за результатами огляду речового доказу риби, встановлено, що вигляд риби тотожний з виглядом риби у фототаблиці допротоколу огляду місця події від 4 червня 2017 року, що риба знаходиться в замороженому стані у мішку білого кольору. Вказана обставина підтверджується показаннями свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

Судом не встановлено, що вище вказані докази отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, що є обов`язковою умовою для визнання доказів недопустимими в порядку, передбаченому ч.1 ст.87 КПК України.
У справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року Європейський Суд вирішив, що «суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи «поза будь-яким розумним сумнівом» і така «доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».
Стаття 94 КПК України передбачає, що суд за своїм внутрішнім переконанням, яке грунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожен доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Кримінальний процесуальний закон не дає вичерпного переліку підстав, за наявності яких докази мають визнаватися недопустимими, а натомість надає суду право вирішувати питання їх допустимості чи недопустимості у порядку, визначеному ст.89 КПК України.
Розглядаючи клопотання сторони захисту щодо визнання недопустимим доказу - наукового експертного висновку професора ОСОБА_16 , суд визнає даний доказ недопустимим, оскільки професор ОСОБА_16 не включений до Державного реєстру атестованих судових експертів.

При призначенні покарання обвинуваченому ОСОБА_6 суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного, який позитивно характеризується по місцю проживання, має на утриманні неповнолітні діти, вперше притягується до кримінальної відповідальності, і приходить до переконання, що йому слід призначити покарання у виді штрафу, що таке покарання буде необхідне й достатнє для його виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень.

При призначенні покарання обвинуваченому ОСОБА_7 суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного, який позитивно характеризується по місцю проживання, має на утриманні неповнолітні діти, вперше притягується до кримінальної відповідальності, і приходить до переконання, що йому слід призначити покарання у виді штрафу, що таке покарання буде необхідне й достатнє для його виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень.

Вирішуючи цивільний позов прокурора про стягнення солідарно з обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 220000 (двісті двадцяти тисяч) гривень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, суд приходить до наступного.

Відповідно до п.6 ч.2 ст.242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Ухвалою суду від 18 квітня 2018 року призначено комплексну судово-біологічну та товарознавчу експертизу, на вирішення якої, в тому числі, поставлено питання про розмір шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням.

Згідно повідомлення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз МЮ України від 30.01.2019 №15808/18-48 у зв`язку з відсутністю матеріалів кримінального провадження, а також невиконанням клопотання експерта щодо надання додаткових матеріалів та уточнень, експерт повідомляє про неможливість надання висновку щодо розміру шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням. (а.п.4-6, т.2)

Таким чином, оскільки в ході досудового розслідування та судового провадження експертним шляхом не визначено в якому розмірі кримінальним правопорушення заподіяно шкоду довкіллю, цивільний позов слід залишити без розгляду.

Суд не вирішує питання щодо речового доказу - 22 екземплярів риби Вирезуба причорноморського у зв`язку з тим, що після експертних досліджень рибу було утилізовано. (а.п.218, т.1)

Керуючись ст.ст.368,370,374 КПК України, суд

З А С У Д И В:

ОСОБА_6 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, і призначити йому покарання у виді штрафу в розмірі двісті неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень.

ОСОБА_7 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, і призначити йому покарання у виді штрафу в розмірі двісті неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень.

Цивільний позов прокурора залишити без розгляду.

Речові докази - човен «L 280 Bark» з веслами, рибальську сітку, підсак та насос - конфіскувати.
Стягнути солідарно з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в користь державного бюджету 29744,00 грн. витрат на проведення комплексної судово-біологічної та товарознавчої експертизи від 19 вересня 2018 року №15153/18-34/15807/18-53/19937-19957/18-34.

Скасувати арешт земельної ділянки, кадастровий номер :02:001:1293, яка розташована в с.Стінка Бучацького району Тернопільської області та належить на праві власності ОСОБА_6 , та земельної ділянки, кадастровий номер :02:002:0618, яка розташована в с.Стінка Бучацького району Тернопільської області та належить на праві власності ОСОБА_7 .

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

На вирок може бути подана апеляційна скарга до судової палати в кримінальних справах апеляційного суду Тернопільської області через Бучацький районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.

Обвинуваченому та прокурору копія вироку вручається негайно після його проголошення.

Учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні, копія судового рішення надсилається не пізніше наступного дня після його ухвалення.

Суддя ОСОБА_1