Справа 127/5431/20
Провадження 1-кс/127/2564/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2020 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання голови ОК ЖБК «КВАРТАЛБУД-9» ОСОБА_2 про скасування арешту майна, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_2 подав до Вінницького міського суду Вінницької області клопотання про скасування арешту майна.

Клопотання мотивовано тим, що Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької обл. у справі №127/5939/19 від 04.03.2019 накладено арешт на квартири за адресою: АДРЕСА_1 , власником яких є ОСОБА_3 із забороною на її відчуження та розпорядження, за клопотанням слідчого СУ ГУ Національної поліції у Вінницькій обл. в ході досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000106 від 26.02.2019 р.

Потреба у арешті обґрунтовується тим, що у лютому 2019 р. державним реєстратором КП «Гарант+» ОСОБА_4 зареєстровано право власності на вищевказану квартиру за підробленими документами.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької обл. у справі №127/17166/19 від 25.06.2019 стосовно підозрюваного ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької обл. у справі №127/17174/19 від25.06.2019 відсторонено підозрюваного ОСОБА_4 від посади державного реєстратора КП «Гарант+» Чемериської сільської ради Барського району Вінницької області, в межах строку досудового розслідування, тобто до 05.08.2019 р.

Крім цього підозрюваним ОСОБА_4 було скасовано запис про реєстрацію права власності на квартири АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обмежень.

Згідно п. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В ухвалах Вінницького міського суду Вінницької обл. у справі №127/17166/19 та 127/17174/19 від 25.06.2019 р. вказано про наявність зібраних доказів у кримінальному провадженні щодо реєстрації права власності на квартиру.

Відповідно до п. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Після накладення арешту на зазначену квартиру стосовно підозрюваного ОСОБА_4 на даний час було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Підозрюваного ОСОБА_4 відсторонено від посади державного реєстратора.

Тому вказані обставини потреба в застосуванні арешту квартири відпала.

Враховуючи все вищенаведене, ОСОБА_2 просив його клопотання задовольнити.

В судові засідання ОСОБА_2 неодноразово не з`являлася, про день, час та місце розгляду клопотання був повідомлений завчасно та належним чином.

Слідчий в судові засідання неодноразово не з`являвся, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлявся завчасно та належним чином.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

З огляду на те, що ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, в судовому засіданні не довів обставин необхідності скасування арешту майна, тому слідчий суддя дійшов висновку, що в задоволенні клопотання ОСОБА_2 слід відмовити.

Крім того, слідчий суддя вважає, що неявка без поважної причини сторони кримінального провадження, якою подане клопотання про скасування арешту майна, свідчить про фактичне не підтримання поданого клопотання та не доведення згаданих обставин, що оцінюється як підстава для відмови у задоволенні такого клопотання.

На підставі наведеного, керуючись ст. 172, 174, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання голови ОК ЖБК «КВАРТАЛБУД-9» ОСОБА_2 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала суду остаточна та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя