Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/3419/20
Провадження № 1-кс/644/560/20
Справа № 644/3419/20
1-кс /644/560/20
УХВАЛА

Іменем України

18 травня 2020 року.

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ГУНП в Харківській області, погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 3 Харківської області, про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001600 від 07.11.2019 року,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Індустріального ВП ГУНП України в Харківській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна по кримінальному провадженню № 0001600 від 07.11.2019 року і просив накласти арешт на житлову квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_5 , шляхом заборони її відчуження.

Клопотання мотивовано тим, що до ГУНП в Харківській області надійшло звернення ОСОБА_6 щодо прийняття заходів до осіб, які вчинили дії, направлені на шахрайське заволодіння житловою квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 .

За даним фактом 07 листопада 2019 року у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0001600 було зареєстровано кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 190 КК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав.

Власник майна в судове засідання не прибув, про час та місце розгляду клопотання був належним чином повідомлений, причину неявки суду не повідомив.

Вислухавши прокурора, вивчивши матеріали клопотання, оцінивши надані докази, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню. До такого висновку суд дійшов виходячи з наступного…

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконано завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

З протоколу допиту потерпілої ОСОБА_6 вбачається, що 11.10.1986 вона вступила в офіційний шлюб з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . У неї була донька від першого шлюбу ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У шлюбі з ОСОБА_5 народився син ОСОБА_8 . З ОСОБА_5 з яким вони проживали в кімнаті гуртожитку, яка була видана державою чоловіку. Після чого, в 2010 році ОСОБА_8 , будучи пенсіонером, учасником ліквідації ЧАЕС, подав клопотання до Харківської міської ради, про те, щоб йому видали ізольовану квартиру, оскільки родина з 4-х осіб проживає в кімнаті гуртожитку. Восени 2010 року йому було видано Харківською міською радою ордер про отримання квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . За час спільного проживання отриману квартиру не приватизували. В 2011 році вказану квартиру переїхав жити син ОСОБА_8 разом зі своєю цивільною дружиною. В березні 2014 року ОСОБА_6 з ОСОБА_5 офіційно розлучилась. Після розлучення, ОСОБА_5 залишився проживати в кімнаті гуртожитку, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , а ОСОБА_6 переїхала до сина в квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

В травні 2019 року ОСОБА_6 від колишнього чоловіка ОСОБА_5 дізналась про те, що у нього є знайомі адвокати, які йому допомагають приватизувати однокімнатну квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Після чого, запитала де знаходяться документи на вказану квартиру, він відповів, що документи знаходяться у його знайомих адвокатів. ОСОБА_6 почала в нього розпитувати, як він знайшов адвокатів, які йому почали допомагати в приватизації. Чоловік мені розповів, що він здавав одну кімнату хлопцеві, віком 25-35 років, на ім`я ОСОБА_9 , будь-які інші анкетні дані останнього мені не відомі. З ОСОБА_9 в них склались дружні стосунки та в ході спілкування, ОСОБА_5 розповів ОСОБА_9 , що він учасник ліквідації ЧАЕС та пенсіонер МВС, також розповів, що він отримує пенсію, як учасник ліквідації ЧАЕС, хоча міг отримувати пенсію більшим розміром, як пенсіонер МВС. Денис сказав ОСОБА_5 , що в нього є знайомі, які можуть допомогти в переоформленні пенсії. Після чого, ОСОБА_9 познайомив ОСОБА_5 з нібито адвокатами ОСОБА_10 та чоловіком, ім`я якого ОСОБА_11 . Вказані чоловіки дійсно допомогли переоформити йому пенсію. Після переоформлення, ОСОБА_5 отримав пенсійні виплати за 4 місяці та віддав 10000 грн. чоловіку на ім`я ОСОБА_11 за надані послуги. Пізніше, в ході спілкування ОСОБА_5 розповів вказаним адвокатам, що в нього є однокімнатна квартира, яка на теперішній час не приватизована, адвокати в свою чергу запропонували ОСОБА_5 допомогти в приватизації квартири. Останній погодився, щоб йому допомогли в приватизації. Пізніше ОСОБА_6 знайшла договір займу на суму 156 000 під залог квартири, в якому були надруковані наступні умови: ОСОБА_5 повинний сплачувати 3000 грн. щомісяця, в разі затримки сплати, йому нараховувалась пеня, в останній місяць виплат ОСОБА_5 повинний віддати гроші в сумі трішки більше 120 000 грн. В тому разі, якщо ОСОБА_5 не виплачує борг, то ОСОБА_12 з яким було укладено вказаний договір стає власником квартири ОСОБА_5 . В тому разі, якщо сума заборгованості з урахуванням пені буде перевищувати вартість квартири, то ОСОБА_12 має право на інше майно, яке перебуває у володінні ОСОБА_5 . Крім того, у договорі вказано, що в разі смерті борг ОСОБА_5 переходить на спадкоємця.

ОСОБА_5 отримання грошових коштів в сумі 150 тис. грн. по укладеному договору займу заперечив, пояснив, що підписував якісь документи у нотаріуса, але грошових коштів не отримував.

Згідно з довідкою Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №207978168 від 30.04.2020року житлова квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_5 , на яку мається обтяження відповідно до договору іпотеки №108, виданого 26.01.2019 року приватним нотаріусом ОСОБА_13 .
Під час досудового розслідування від потерпілої ОСОБА_6 надійшло клопотання, щодо прийняття заходів по накладення арешту на житлову квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно вимог ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів і інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Нерухоме майно цілком відповідає критерію, зазначеному у ч. 2 ст. 167 КПК України, а саме: є предметом кримінального правопорушення.

Враховуючи, що нерухоме майно має доказове значення по кримінальному провадженню, суд вважає, що зазначене майно цілком відповідає критеріям, зазначених у частині 2 статті 167 КПК України, і на нього необхідно накласти арешт.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 32, 110, 131, 132, 167, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ГУНП в Харківській області, погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 3 Харківської області, про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001600 від 07.11.2019 року - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_3 , що належить на праві власності ОСОБА_5 , і заборонити її відчуження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1