Провадження №: 1-кс/752/8932/17
УХВАЛА
встановив :
В обґрунтування скарги зазначено, що 31.10.2017 року прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , на підставі ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 12.10.2017 року, було проведено обшук у нежитлових приміщеннях першого поверху та підвального приміщення, які розташовані за адресою: м. Київ, вул. Є. Сверстюка, 23, яке перебувають у користуванні ТОВ «УКРПЕРЕКАЗ».
Під час обшуку було виявлено та вилучено майно, на вилучення якого безпосередньо не було надано дозволу ухвалою слідчого судді, зокрема в приміщенні каси № 3 вилучено:
-корінці акту прийому-передачі грошових коштів у кількості 95 аркушіву жовтому паперовому конверті
-роздруківка щодо перерахування грошових коштів на 10 аркушах
-печатка «для документів» ТОВ «ФК Укрпереказ» 1 шт.,
-виписки по особовим рахункам за 2017 рік
У приміщенні каси № 1, 2 вилучено наступне:
-декоративна кришка з імітацією розетки
-ноутбук Asus D4NOCX177837140із зарядним пристроєм 1 шт.
-аркуш паперу А4 з паролем 1 шт.
-пакет з документами вилучений з приміщення 1 поверху
-відеорекордер «Hikvision» S/N 616246170 1 шт.
-ноутбук LENOVO Yoga 300-1315к S/N PF00VZFW MTM:80MK00K8P13 1 шт.
У той же час, у підвальному приміщенні будинку №23 по вул. Сверстюка у м. Києві вилучено:
-кардрідер із флешнакопичувачем Кінгстон 16 Гб
-флешнакопичувач 32 Гб
-кардрідер із флешнакопичувачем Remax 4 Гб
-видаткові касові ордери 20 шт. у зеленому конверті
-видаткові касові ордери 4 арк.
-копії супровідних відомостей 6 шт.
-корінці актів прийому передачі грошових коштів на 147 арк. у червоному конверті
-корінці актів прийому передачі грошових коштів на 95 арк. у жовтому конверті
-печатка «ФК «Укрпереказ» каса № 1 - 1 шт.
-печатка «ФК «Укрпереказ» каса № 2 - 1 шт.
-печатка «ФК «Укрпереказ» каса № 3 - 1 шт.
-копії супровідних відомостей до сумок з готівкою 7 шт.
-щоденник 2017 р. синій з записами 1 шт.
-блокнот з написом «Beautiful Art» 1 шт.
-щоденник 2017 р. червоний з записами
-банківські банкноти без видимих ознак підробки:
-Гривні, купюри номіналом 500 грн. 3369 шт., купюри 200 грн 2989 шт., купюри 100 грн. 2523 шт., купюри 50 грн. -765 шт., купюри 20 грн. 705 шт., купюри 10 грн. 456 шт., 5 грн. 670 шт., купюри 2 грн. 531 шт., купюри 1 грн. 868 шт.
-Євро - Купюра номіналом 50 Євро,
3. Долари США - купюри номіналом 100 дол 1940 шт., купюри 50 дол. 84 шт., купюри 1 дол 3 шт., купюри 20 дол . 18 шт., 10 дол. 9 шт., 5 дол. 1 шт.
-зелений блокнот щоденник із записами,
-блокнот Ощадбанка, каса № 3 1 шт.
-мережевий відеорекордер «Hikvision» - 1 шт.
-документи фінансово-господарської діяльності ТОВ «ФК «Укрпереказ» у пакетах:
-Пакет № 1 договори доручення 2017
-Пакет № 2 договори доручення
-Пакет № 3 документи з підвального приміщення
-Пакет № 4 документи з підвального приміщення
-Пакет № 5 документи з підвального приміщення
-Пакет № 6 документи з підвального приміщення
-Пакет № 7 документи з підвального приміщення
-Пакет № 8 документи з підвального приміщення
-Пакет № 9 документи з підвального приміщення
-Пакет № 9 документи з підвального приміщення
-Пакет № 10 документи з підвального приміщення
-Пакет № 11 документи з підвального приміщення
-Пакет № 12 документи з підвального приміщення
-Пакет № 13 документи з підвального приміщення
-Пакет № 14 документи з підвального приміщення
-Пакет № 15 документи з підвального приміщення
-Пакет № 16 документи з підвального приміщення
-Пакет № 17 документи з підвального приміщення
-Пакет № 18 документи з підвального приміщення
-Пакет № 19 документи з підвального приміщення
Також особа, яка подала скаргу, зазначає, що ТОВ «ФК «Укрпереказ» здійснює свою діяльність на підставі Статуту, Агентського договору від 02.09.2014 року з ТОВ «ФК «Житлокапітал» та довіреностей, наданих клієнтами (інвесторами) на отримання та перерахування коштів. Грошові кошти, отримані від громадян, за договорами доручення, перераховуються на ТОВ «ФК «Житлокапітал» на підставі договорів про участь у Фонді фінансування будівництва. Адвокат зазначив, що така діяльність не підлягає ліцензуванню та не потребує жодних дозволів, на підтвердження чого послався на зміст правового висновку №27/06 ЮВ від 10.07.2017 р., виданого ДП «ДЕРЖАВНИЙ ІНСТИТУТ СУДОВИХ ЕКОНОМІКО-ПРАВОВИХ ТА ТЕХНІЧНИХ ЕКСПЕРТНИХ ДОСЛІДЖЕНЬ» Міністерства юстиції України. Також зазначаємо, що ТОВ «ФК «УКРПЕРЕКАЗ» не здійснює діяльність, пов`язану з фінансовим лізингом та перерахуванням коштів в національній валюті на території України.
Висновки сторони обвинувачення про те, що службові особи ТОВ «ФК «Укрпереказ» з метою ухилення від сплати податків під час своєї діяльності отримували на свої розрахункові рахунки готівкові кошти від невстановлених осіб з призначенням платежу - «повернення коштів згідно договору позики» по неіснуючим договорам від малозабезпечених осіб, фізичних осіб, сукупний дохід яких за рік не перевищує 50 тис. грн., підприємств з ознаками фіктивності, а поточні банківські рахунки використовуються для «обготівковування» грошових коштів, отриманих від «псевдорозрахункових» фінансових операцій, - є упередженими та помилковими, оскільки не відповідають ст. 62 Конституції України, ст. 17 КПК України щодо дотримання презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, оскільки відповідні судові рішення (вирок) відсутні, а також належних доказів цього немає.
Представник скаржника зазначив, що вилучене майно має статус тимчасово вилученого майна, оскільки не входить до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукування в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку та не відноситься до предметів, які вилучені законом з обігу, у відповідності до ч.7 ст.236 КПК України.
Оскільки слідчий чи прокурор не звернулись до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна в порядку ч.5 ст.171 КПК України, просив повернути тимчасово вилучене майно.
В судовому засіданні представник скаржника скаргу підтримав та просив її задовольнити, з викладених у ній підстав.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, просив відмовити у її задоволені, посилаючись на те, що майно вилучене правомірно.
Дослідивши матеріали скарги, додані до неї докази, заслухавши думку учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного.
В ч.7 ст.236 КПК України, крім іншого, вказано про те, що вилучені під час обшуку слідчим, прокурором речі та документи, які не входять до переліку щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 12.10.2017 року про надання дозволу на проведення обшуку чітко визначений конкретний перелік речей та документів, щодо яких надано судом дозвіл на їх відшукування та вилучення.
На підставі зазначеної вище ухвали Голосіївського районного суду м. Києва від 12.10.2017 року групою прокурорів у складі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 було проведено обшук 31.10.2017 року, під час якого вилучено речі і документи, які не входять до переліку, щодо якого надано дозвіл.
Враховуючи те, що в ухвалі слідчого судді Голосіївського районного суду м.Києва від 12.10.2017 року не було надано дозволу на відшукання речей і документів які вилучені під час обшуку, вилучене майно має статус тимчасово вилученого майна.
Частина 1 ст.167 КПК України дає визначення підставам тимчасового вилучення майна, які зазначаються як фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Тобто, застосування інституту тимчасового вилучення майна можливе відносно підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене майно і лише до вирішення питання про арешт такого майна або до його повернення, що свідчить про конкретне визначення законодавцем можливої наступної долі тимчасово вилученого майна, при цьому можливість визнання такого майна речовим доказом без накладення на нього арешту відсутня.
Згідно з ч.2 ст167 КПК України, тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо.
Випадки припинення тимчасового вилучення майна передбачені в ст.169 КПК України, де вказано, що тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним ; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбаченихч.5 ст.171 та ч.6 ст.173цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту.
При цьому, в ч.5 ст.171 КПК України вказано, що клопотання прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченоїст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом наступного дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
В даному випадку, зазначене в ч.5 ст.171 КПК України клопотання про арешт тимчасово вилученого майна подано не було, при цьому слідчий не повернув тимчасово вилучене майно особі, у якої воно було вилучено.
Аналізуючи правовий зміст ч.7 ст.236, ч.1 ст.98 КПК України, та ч.2 ст.168 КПК України, де вказано, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку або огляду, можливо зробити висновок про те, що речі і документи, вилучені при проведенні обшуку, мають один з двох процесуальних статусів: 1) речі та документи, які входять до переліку щодо якого прямо надано дозвіл на їх відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку і 2) речі та документи, які не входять до цього переліку, тобто, - тимчасово вилучене майно, яке перебуває в такому статусі відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України до вирішення питання про його арешт або повернення.
Таким чином, визнання речовими доказами можливо лише вилучених речей і документів, які входили до переліку щодо якого судом прямо надано дозвіл на їх відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, арештованого майна відповідно до правил ст.98 КПК України, але визнання речовими доказами тимчасово вилученого майна за минуванням стадії накладення на нього арешту відповідно до правил ч.5 ст.171 КПК України, діючим КПК України не передбачено.
Такий процесуальний порядок щодо тимчасово вилученого майна узгоджується і з вимогами Глави 16 КПК України і ч.7 ст.236 КПК України.
В протилежному випадку втрачається сенс у вирішенні питання щодо припинення тимчасового вилучення майна згідно ст.169 КПК України, оскільки в такому процесуальному статусі воно перебуває лише до винесення постанови слідчим, прокурором про визнання його речовим доказом.
Оцінюючи зібрані по справі докази, аналізуючи правові позиції учасників процесу, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга є обґрунтованою і підлягає задоволенню.
Статтею 303 КПК передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження. Серед даного переліку є бездіяльність слідчого, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст. 169 КПК України.
Зі змісту ст.307 КПК України вбачається, що за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя може винести ухвалу про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.
Керуючись ст.ст. 167-169, 303-307, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя