Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/486/2020 Справа № 641/1671/19
УХВАЛА
26 лютого 2020 року Комінтернівський районний суд м. Харкова
у складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
Слідчий СВ Слобідського відділу поліції ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого під час огляду місця події майна, а саме мобільний телефон «Xiaomi Redmi 5 Plus» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 та закупний акт який складений на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 ..
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на те, що 02.03.2019 до чергової частини Слобідського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_6 , про те, що невстановлена особа відкрито викрала його мобільний телефон «Xiaomi Redmi 5 Plus» .
26.02.2020 в період часу з 10:40 до 10:55 слідчим СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 за адресою: м. Харків, площа Конституції 4 проведено огляд місця події, в ході якого було в присутності двох понятих виявлено громадянина ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який добровільно видав мобільний телефон «Xiaomi Redmi 5 Plus» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 та закупний акт який складений на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 ..
Вищевказаний телефон належить потерпілому ОСОБА_6 .
Враховуючи вищевикладене, є достатні підстави вважати, що вилучені в ході огляду місця події , мобільний телефон «Xiaomi Redmi 5 Plus» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 та закупний акт який складений на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 є предметами вчинення злочину, що має значення речового доказу по даному кримінальному провадженню, який необхідний для подальшого проведення ряду судових експертиз в якості об`єкту дослідження, а тому на вказані речі необхідно накласти арешт з метою забезпечення його збереження.
Слідчий в судове засідання не зявився, його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши копії матеріалів доданих до клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Так, Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Відповідно до ч 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий, звертаючись з клопотанням про арешт майна довів правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, та встановивши відсутність наслідків арешту майна для інших осіб.
Слідчий суддя вважає, що слідчим доведені обставини, для арешту майна, передбачені КПК України.
За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого обґрунтоване та підлягає задоволенню.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 170, 172, 173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -
Накласти арешт на мобільний телефон «Xiaomi Redmi 5 Plus» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 та закупний акт який складений на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , що були добровільно надані в ході проведення огляду місця події ОСОБА_7 .
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Виконання ухвали про арешт майна доручити слідчому.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1