УХВАЛА

"08" січня 2020 р.

Київський районний суд м. Харкова:

головуючий - суддя ОСОБА_1

за участю:

секретаря - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

обвинуваченого - ОСОБА_4

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5

потерпілого - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження №0004995 від 22.11.2018 року за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , одруженого, офіційно не працевлаштованого, судимого 13.09.2017 Комінтернівським районним судом м. Харкова за ч.2 ст.185 КК України, відповідно до ст. 75 КК України звільненого від відбування покарання з випробуванням на строк 2 роки, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч.3 ст.185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у скоєнні вказаного злочину.

В судовому засіданні прокурор просив продовжити обвинуваченому тримання під вартою, посилаючись на те, що ризики, передбачених ст. 177 КПК України продовжують існувати. Так ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочину в період іспитового строку, йому може бути призначене покарання у вигляді позбавлення волі, що може спонукати обвинуваченого від ухилення від явки до суду, у разу зміни запобіжного заходу. Також необхідно врахувати, що обвинувачений не працює, офіційних джерел отримання доходу немає, що також може спонукати його до вчинення нових злочинів. Вважає, що при зміні міри запобіжного заходу обвинувачений може впливати на допитаних свідків та потерпілого з метою, щоб останні зміни показання надані у суді. Окрім цього він обвинувачується у вчиненні корисливого умисного тяжкого злочину.

Потерпілий підтримав клопотання прокурора.

Обвинувачений та його захисник проти задоволення клопотання про продовження запобіжного заходу заперечували, зазначили, що всупереч нормам КПК прокурор посилається на ризики, але не надає підтвердження цих ризиків, просили застосувати до обвинуваченого домашній арешт або особисте забов*язання. Зауважили, що при зміні запобіжного заходу обвинувачений не буде впливати на свідків та потерпілого, оскільки вони допитані вже у суді, надали присягу та не можуть змінювати свої покази. Також обвинувачений не має наміру переховуватись від суду, оскільки на досудовому слідстві він виконував усі покладені на нього обов`язки та завжди з`являвся до слідчого.

Суд, заслухавши клопотання, думку учасників процесу, перевіривши матеріали справи, зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

До спливу продовженого строку запобіжного заходу, судове провадження не завершено.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину за ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України в період іспитового строку за вироком Комінтернівського районного суду м. Харкова від 13.09.2017 року; обвинувачений немає офіційних джерел отримання прибутку; осіб на утриманні немає, одружений.

Вказані обставини свідчать про наявність на теперішній час ризиків передбачених п.1, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість обвинуваченого переховатися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, оцінюючи сукупність обставин передбачених в ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_4 інкримінуємого злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у скоєні злочинів, його вік, репутацію, відсутність роботи, наявність судимості, наявність ризиків передбачених п.1, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, з правом внесення застави в сумі 35240 грн, який був визначений Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 05.12.2018 року.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого та запобіганню встановленим ризикам.

Доводи захисту на те, що ризики, передбачені статтею 177 КПК України, на які посилалась сторона обвинувачення є не доведеними є безпідставними та недоведеними в судовому засіданні.

Європейський Суд з прав людини в своїх рішеннях вказує, що суд повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

У справі «Ілійков проти Болгарії» суд закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».

Таким чином, підстав для задоволення клопотання захисника та визначення іншої міри запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 суд не вбачає.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 327, 331, КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Міру запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківська установа виконання покарань (27)» продовжити на 60 діб - до 07 березня 2020 року включно.

З визначеним Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 05.12.2018 року розміром застави 35240 грн., яку необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 обов`язки: 1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити обвинуваченому, заставодавцю що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду протягом 7 днів з моменту проголошення.

Головуючий ОСОБА_1