612/244/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 травня 2020 року смт Близнюки
Слідчий суддя Близнюківського районного суду Харківської області ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3 ,
власника майна ОСОБА_4
розглянувши у судовому засіданні клопотання начальника СВ Близнюківського ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з начальником Близнюківського відділу Лозівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , в кримінальному провадженні № 0000029 від 17.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 248 КК України, про арешт майна,-
ВСТАНОВИВ:
Начальник СВ Близнюківського ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з начальником Близнюківського відділу Лозівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , в кримінальному провадженні № 0000029 від 17.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 248 КК України.
Клопотання мотивує наступним.
16.02.2019 року до Близнюківського ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківської області надійшло повідомлення про те, що 14.02.2019 року близько о 12 год. ОСОБА_6 спільно з ОСОБА_7 та ОСОБА_4 в с. Острівщина Близнюківського району Харківської області незаконно вполювали 9 голів диких кабанів.
Згідно висновків судово-економічної експертизи загальний розмір збитків, заподіяних внаслідок порушення правил полювання, під час якого були відстріляні дев`ять голів диких кабанів складає 360000 гривень.

Згідно висновків судово-балістичної експертизи 3 стріляні гільзи 12 калібру, що були вилучені на місці забою диких кабанів, були відстріляні з рушниці «HATSAN ESCORT» № НОМЕР_1 .

20.05.2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 248 КК України.

Постановою від 18.02.2019 року рушниця «HATSAN ESCORT» № НОМЕР_1 визнана речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні, тобто знаряддями вчинення кримінального правопорушення, що зберегло на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчий вказує на те, що метою накладення арешту майна є забезпечення можливої спеціальної конфіскації майна відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

В судовому засіданні ОСОБА_4 просив відмовити в задоволенні клопотання.

В судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання та просив його задовольнити.

Дослідивши клопотання та матеріали, додані до клопотання, вислухавши думку учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Згідно копії витягу з кримінального провадження 0000029, Близнюківським ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області внесено відомості до ЄРДР 17.02.2019 року із попередньою правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 248 КК України.

Згідно копії постанови від 18.02.2019 СВ Близнюківського ВП Лозівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області вказане у клопотанні майно, на яке слід накласти арешт, визнане речовим доказом.

З матеріалів клопотання вбачається, що повідомлення про підозру від 19.05.2020 ОСОБА_4 було отримано 28.05.2020.

Відповідно до копії Висновку експерта від 26.11.2019 №11/137СЕ вбачається, що 3 гільзи патронів 12 калібру вистрілені з рушниці «Hatsan Escort Dynova» за № НОМЕР_1 за умови незмінності бойка у цій рушниці, тобто з рушниці, на яку просить накласти арешт начальник слідчого відділення.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
При цьому, у відповідності до абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно ч. 4 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.
Санкція ч. 2 ст. 248 КК України передбачає позбавлення волі до п`яти років.
Відповідно до ч. 1 ст. 96 КК України спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст.96-2 КК України спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення злочину, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.
З матеріалів, доданих до клопотання, вбачається обгрунтована ймовірність використання вищевказаного майна ОСОБА_4 як знаряддя вчинення злочину.
ОСОБА_4 по кримінальному провадженню № 0000029 від 17.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 248 КК України є підозрюваним.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту вказаного майна, щодо якого існує сукупність підстав вважати, що до нього можливе застосування спеціальній конфіскації.
Таким чином клопотання про арешт майна є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
Отже, з урахуванням вказаних положень норм КПК України, слідчий суддя вважає, що накладення арешту шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження вищенаведеним майном є достатнім, розумним та співмірним видом заборони для виконання завдань кримінального провадження.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в:
Клопотання про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме: на мисливську рушницю «HATSAN ESCORT» № НОМЕР_1 , що належить підозрюваному ОСОБА_4 , шляхом заборони користування, розпорядження ним та його відчуження.
Зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1