У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2020 року м.Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Черкаси заяву захисника ОСОБА_3 ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Монастирищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_5 від розгляду клопотання в рамках розслідування кримінального провадження №0000058, -

в с т а н о в и в :

18.05.2020 року захисником ОСОБА_3 ОСОБА_4 подано до Монастирищенського районного суду Черкаської області заяву про відвід слідчого судді Монастирищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_5 від розгляду клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування. Заява мотивована тим, що обвинувачення у цьому кримінальному провадженні обирає суд для розгляду своїх клопотань «вручну». Зокрема штучно змінює підслідність. 15.05.2020 року слідчий суддя відмовив у задоволенні заяви про відвід усієї групи слідчих та прокурорів, проігнорувавши аргументи захисту щодо упередженості слідчого. Сторона захисту до теперішнього часу не отримала жодних повідомлень про завершення досудового розслідування.

26.05.2020 року вказана заява за визначеною підсудністю надійшла до Черкаського районного суду Черкаської області з Черкаського апеляційного суду.

Сторони у судове засідання не зявились, однак про дату, час і місце його проведення були повідомлені у встановленому законом порядку. Суддею ОСОБА_5 не надавались письмові пояснення щодо заявленого відводу.

29.05.2020 року на електронну пошту суду від Монастирищенського відділу Уманської місцевої прокуратури надійшов лист з проханням відмовити у задоволенні заяви, оскільки вона є необгрунтованою.

Дослідивши надані матеріали, суд приходить до наступного.

Виключний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді передбачено ст.ст. 75, 76 КПК України.

Так відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 75 КПК України слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Оскільки кримінальне процесуальне законодавство висуває загальні вимоги до вмотивованості відводу, суд звертається до інших джерел права, які визнані в Україні для більш детального аналізу.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди [України] застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Це положення узгоджується зі статтею 9 Конституції України, що встановлює примат (пріоритет) міжнародного права в Україні.

Суд керується сталою практикою ЄСПЛ в оцінці вмотивованості відводу, зокрема критеріями, що були чітко висвітлені у справі Mironenko та Martenko проти України (Рішення ЄСПЛ від 10 грудня 2009 року, заява № 4785/02, параграфи 66-71) та в основоположних справах Wettstein проти Швейцарії (Рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2000 року, заява № 33958/96, параграфи 42-44) та Kyprianou проти Кіпру (Рішення ЄСПЛ від 15 грудня 2005 року, заява № 73797, параграфи 119, 121). ЄСПЛ вказав, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, і у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення.

Суд вважає, що заявлений ОСОБА_4 відвід судді ОСОБА_5 не містить даних, які б свідчили про наявність підстав відводу, передбачених нормами КПК України. Наведені захисником підстави, не можуть вважатися достатніми для вирішення питання про відвід судді ОСОБА_5 , оскільки сумнівів у її неупередженості вони не викликають.

Суд зауважує, що відмова слідчого судді у задоволенні клопотання, не розцінюється як упередженість суду, а є внутрішнім переконанням слідчого судді у вирішенні певних процесуальних питань. Захисник фактично заявляє про недовіру слідчим та групі прокурорів і не наводить підстав, за яких саме суддя ОСОБА_5 викликає у сторони захисту недовіру.

Отже, судом не встановлено і заявником не доведено відповідними доказами наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді ОСОБА_5 , а тому заява про відвід судді задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.75,76,80,81 КПК України,

у х в а л и в :

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Монастирищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_5 від розгляду клопотання в рамках розслідування кримінального провадження №0000058 - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя: ОСОБА_1