Справа №:755/2709/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ "20" лютого 2020 р.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000854 від 04.02.2020 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полтави, українця, громадянина України, з професійно технічною освітою, не одруженого, працюючого по трудовому договору різноробочим в ТОВ «Юнікон», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,-

в с т а н о в и в :
слідчий СВ Дніпровського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 01.02.2020 року близько о 00 год 56 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , прийшов до магазину «Пчелка», що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Челябінська, 15-А, де проходив повз полиць та вітрин, де виставлено продукти харчування.

В цей час у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел, спрямований на вчинення повторного, таємного викрадення чужого майна та обернення його в свою користь.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, повторно, з корисливих мотивів, скориставшись тим, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає та його дії є таємними для покупців та персоналу магазину, ОСОБА_5 , взяв із полиці одну пляшку алкогольного напою «Віскі Jack Daniels 40% 0,7 л. (арт. 1837), закупівельною вартістю 403 грн. 90 коп. та одну пляшку алкогольного напою «Лікер Jack Daniels Теннесі Хані 35% 0,7 л. (арт. 6386), закупівельною вартістю 504 грн. 92 коп., які належать ТОВ «ЛЕГІОН 2015», яку сховав до внутрішньої частини куртки в яку був одягнений та попрямував до касової зони, де в подальшому пляшку алкогольного напою «Віскі Jack Daniels 40% 0,7 л. (арт. 1837), закупівельною вартістю 403 грн. 90 коп., залишив на касі та попрямував до виходу із торгівельної зали вище вказаного магазину.

Продовжуючи свої протиправні дії, спрямовані на повторне, таємне викрадення чужого майна, не маючи наміру розраховуватися за товар, ОСОБА_5 , вийшов з торгового залу магазину, пройшов лінію кас та магнітні рамки системи «антикрадіжка».
Після чого, ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник та викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим завдав ТОВ «ЛЕГІОН 2015» матеріальної шкоди на загальну суму 504,92 грн.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше судимий, відносно нього у Дніпровському та Деснянському судах м. Києва розглядаються обвинувальні акти за майнові злочини, що свідчить про його намір задовольняти свої матеріальні потреба злочинним шляхом.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки він доглядає за своєю матір`ю, яка з його слів тяжко хворіє та не має наміру переховуватись від слідства та суду.

За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

18 лютого 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
У своєму клопотанні слідчий зазначає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 , покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто в межах вказаного кримінального провадження існують ризики.

При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п. 55, Series A, № 300-A, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.
Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, свідчать про наявність обставин, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, що підтверджується на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які наведені в клопотанні та містяться у долучених до клопотання документах.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, те, що він має постійне місце проживання в м. Києві, його вік, стан здоров`я.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Як зазначається у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна (Панченко проти Росії (Panchenko v. Russia) від 08 лютого 2005 року № 45100/98, п. 106). Крім цього, ризик того, що обвинувачений буде перешкоджати належному відправленню судочинства, не може оцінюватись абстрактно, факт такого перешкоджання має бути підтверджено доказами (Бекчієв проти Молдови (Becciev v. Moldova), від 04 жовтня 2005 № 9190/03 п. 59).

Також при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02 , щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 1, 3 ч. 1 ст. 194 КПК України), крім того, з моменту внесення відомостей до ЄРДР, а саме 04 лютого 2020 року підозрюваний за кожною вимогою з`являвся до слідчого, надавав свої покази, це підтвердив слідчий під час судового розгляду клопотання. Такі обставини дають підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні.
За наведених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних із переховуванням від органів досудового розслідування та суду, можливість незаконно впливати на свідків, можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 1 місяць, оскільки такий запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим слідчим суддею ризикам та забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених процесуальних обов`язків.
Керуючись ст. 177, 178, 182-184, 194, 376 КПК України, слідчий суддя,
постановив:
У задоволенні клопотання слідчого - відмовити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 1 місяць, тобто до 20 березня 2020 року, заборонивши ОСОБА_5 цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Контроль за виконанням покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 13 год 10 хв 21 лютого 2020 року.

Слідчий суддя: