Справа №639/2334/20
Провадження №1-кс/639/987/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 квітня 2020 року м. Харків
Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000615 від 16.04.2020 року, -
В С Т А Н О В И В:
17.04.2020 року на адресу суду надійшло клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про арешт майна, вилученого 15.04.2020 року під час огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Дудинської, 4, а саме свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 , фактичним володільцем якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 15.04.2020 року о 20 годині 37 хвилин до Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що працівники патрульної поліції за адресою: м. Харків, вул. Дудинської, 4, зупинили автомобіль «BMW 525» 2001 р.в., д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_4 ., 1997 р.н., яка надала свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу НОМЕР_1 , при огляді якого було виявлено ознаки підробки, а саме: кольорова печатка, мікрошрифт не відповідає вимогам законодавства України, вказаний номер кузова НОМЕР_3 , НОМЕР_4 відрізняється від бази даних Головного сервісного центру України.
Під час огляду місця події 15.04.2020 року слідчим СВ Новобаварського ВП ГУ НП в Харківський області у ОСОБА_4 свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 , видане на ім`я ОСОБА_5 , було вилучено.
ОСОБА_4 надала письмове пояснення, зазначивши, що даний автомобіль у 2016 році їй придбав її чоловік, без довіреності.
16.04.2020 року слідчим винесено постанову про визнання свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 речовим доказом по вказаному кримінальному провадженню.
Беручи до уваги вищевикладене, з метою фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення злочину, та враховуючи, що вилучене 15.04.2020 року під час огляду за адресою: м. Харків, вул. Дудинської, 4, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу в подальшому може бути доказом по кримінальному провадженню, а також у зв`язку з необхідністю проведення судової технічної експертизи документів виникла необхідність накладення арешту на вилучене під час огляду свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 , видане на ім`я ОСОБА_5 , оскільки його незастосування може призвести до знищення майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
У судовому засіданні прокурор підтримав вимоги клопотання, посилаючись на наявність правових підстав для арешту зазначеного майна.
Власник майна ОСОБА_4 проти задоволення клопотання не заперечувала.
Слідчий суддя, вислухавши думку прокурора та власника майна, вивчивши документи та надані до суду матеріали в їх сукупності, приходить до наступних висновків.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.
Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК України).
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.
16.04.2020 року постановою слідчого вказане вище майно було визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурором у поданому клопотанні доведено, що вилучене майно, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, також має значення речових доказів по кримінальному провадженню, у звязку з чим клопотання прокурора про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000615 від 16.04.2020 року - задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке вилучено 15.04.2020 року під час огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Дудинської, 4, а саме свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 , фактичним володільцем якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Також арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1