Справа № 612/764/19
Номер провадження 1-кс/629/545/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2020 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Лозова Харківської області заяву представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України,

в с т а н о в и в:

Представник потерпілого адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про відвід судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, посилаючись на те, що суддею в рамках даного провадження здійснюється затягування судового розгляду справи по суті, оскільки неодноразово розгляд справи відкладався. Враховуючи викладене, просив відвести суддю Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_4 від участі у розгляді кримінального провадження № 612/764/19 з підстав наявності інших обставин, які викликають сумнів в неупередженості.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.06.2020 року, вказане провадження передано судді ОСОБА_1 .

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав заяву, просив її задовольнити. Зазначив, що його довіритель потерпілий ОСОБА_6 , інтереси якого він представляє, є інвалідом. Справу з листопада 2019 року розглядає суддя ОСОБА_4 . На думку потерпілого суддя ОСОБА_4 надає пріоритет іншим справам, більш ніж півроку справа не розглядалась, 6-7 разів призначалась до розгляду, пам`ятає, що в березні 2020 року справа була знята із-за оголошеного в державі карантину, 02.04.2020 року суддя ОСОБА_4 був зайнятий в іншій справі, яка розглядалася колегіально, а один раз суддя ОСОБА_4 перебував у відрядженні. Призначалася справа в розумні строки, однак із-за тривалого розгляду справи у потерпілого виникла недовіра до судді.

Особа, якій заявлено відвід - суддя ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду заяви був повідомлений своєчасно та належним чином, будь-яких заяв, пояснень від нього не надійшло.

Дослідивши матеріали заяви, суд доходить до наступного.

Частинами 2,3 ст. 35 КПК України передбачено, що матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду. Визначення судді для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Частиною 5 ст.80 КПК України встановлено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Пунктом 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", закріплено принцип, з яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом. Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад, умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності, оскільки важливим питанням є забезпечення у демократичному суспільстві довіри громадськості до суду.

Практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах «П`єрсак проти Бельгії»; «Де Куббер проти Бельгії» від 26.10.1984р). Об`єктивний критерій безсторонності полягає в тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність судді. Суб`єктивний критерій безсторонності полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи.

Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» встановлено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

У свою чергу, поняття «обставини, які викликають сумнів у його неупередженості» є оціночним, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує та з`ясовує його сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст.9 КПК України є обов`язковою для застосування під час здійснення кримінального провадження, при наданні оцінки безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти. Зокрема, у справах «Гаусшильдт проти Королівства Данії» та «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначено, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття у справі «Гаусшильдт проти Королівства Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При цьому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо нього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, його прихильностей чи уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчить про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду з прав людини підтримав і Верховний Суд України у справі № 5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01 березня 2012 року).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (п. 43 рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії»).

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що заявником не зазначені та не доведені будь-які обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді ОСОБА_4 при вирішенні даного кримінального провадження.

Твердження заявника про упередженість судді ОСОБА_4 ґрунтуються лише на його припущеннях і не підтверджуються фактичними обставинами.

Таким чином, заява про відвід на думку суду, є необґрунтованою, підстави для задоволення відводу відсутні, обставини, що наведені у заяві не ґрунтуються на вимогах закону та не свідчать про упередженість та необ`єктивність судді.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для задоволення заяви представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 , діючого в інтересах потерпілого ОСОБА_6 , про відвід судді ОСОБА_4 .

Керуючись ст.ст.75,76,81,372 КПК України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні заяви представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1