справа №176/980/19
провадження №1-кс/176/677/19
УХВАЛА
Іменем України

13 жовтня 2019 р. Слідчий суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , судовому розпоряднику ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Жовті Води в залі суду клопотання слідчого СВ Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0000268, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 квітня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Жовті Води Дніпропетровської області, громадянина України, із середньо-спеціальною освітою, не працюючого, не одруженого, утриманців не маючого, не маючого інвалідності, не військовозобов`язаного, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , неодноразово судимого, останній раз вироком Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 21 лютого 2017 року за ч. 3 ст. 185, ч. 4 ст. 70 КК України до 4 років 2 місяців позбавлення волі,

за участю: прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_6 , захисника адвоката ОСОБА_7 ,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого СВ Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0000268, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 квітня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Клопотання мотивоване тим, що 11 квітня 2019 року о 17 год. 34 хв. до чергової частини Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що 11 квітня 2019 року приблизно о 16 год. 30 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , невідомі особи, шляхом пошкодження вікна, проникли до приміщення та викрали 5 металевих дверей, що належать заявниці.

За даним фактом 12 квітня 2019 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000268 з правовою кваліфікацією за ч. 3 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 разом з ОСОБА_9 , приблизно о 16 год. 20 хв. 11 квітня 2019 року, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, маючи злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), що належать потерпілій ОСОБА_8 , прийшов до складського приміщення, розташованому за адресою: АДРЕСА_2 .

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка) з корисливих мотивів, з метою наживи, приблизно о 16 год. 20 хв., більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_6 разом із ОСОБА_9 невстановленим предметом пошкодили скло у віконній рамі розташованій на першому поверсі приміщення та через отвір, що утворився ОСОБА_6 проник в складське приміщення розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , а ОСОБА_9 залишився біля вказаного отвору у віконній рамі ззовні приміщення.

Продовжуючи злочинну діяльність ОСОБА_6 передав із приміщення, через отвір у віконній рамі ОСОБА_9 п`ять металевих дверей запакованих в заводську, картону упаковку, виробництва країни Китай, марки та моделі «ТГО-ЛЗ», пофарбовані молотковою фарбою, розмірами 2050x960x60мм, вартістю 6355 грн. 50коп. за одиницю, загальною вартістю 31777 грн. 50 коп.

Під час скоєння даного правопорушення ОСОБА_6 разом з ОСОБА_9 було помічено ОСОБА_10 , який хотів їх затримати, але першому вдалося втекти через паркан, а ОСОБА_9 свідок ОСОБА_11 затримав та викликав поліцію.

Таким чином ОСОБА_6 спільно з ОСОБА_9 виконали усі дії, які вважали необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі

Своїми діями ОСОБА_6 разом з ОСОБА_9 намагалися завдати потерпілій ОСОБА_8 , матеріальної шкоди в розмірі 31777 гривень 50 копійки, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи від 03.05.2019 №1481/19.

Обставини вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_6 , яке мало місце 11 квітня 2019 року о 16 годині 30 хвилин в складському приміщенні (колишньому дитячому садочку), розташованому за адресою: АДРЕСА_2 , підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами.

14 серпня 2019 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вручене повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України.

ОСОБА_6 раніше неодноразово судимий, останній раз 21 лютого 2017 року Жовтоводським міським судом Дніпропетровської області за ч. 3 ст. 185, ч. 4 ст. 70 КК України до 4 років 2 місяців позбавлення волі.

Також встановлено, що ОСОБА_6 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання характеризується посередньо, підтримує стосунки з раніше судимими особами, схильний до вчинення правопорушень, за місцем реєстрації не проживає, офіційно ніде не працевлаштований, не одружений, неповнолітніх та малолітніх дітей не має, опікуном не призначений, на обліку в центрі зайнятості не перебуває, на обліку у лікаря-психіатра та лікаря-нарколога не перебуває.

Під час досудового слідства встановлено наявність ризиків того, що ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, та вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_6 не працює, не одружений, не має дітей або утриманців, офіційно не працевлаштований, отже не має міцних соціальних зв`язків, які б могли стримати його не покидати місця реєстрації та не покидати межі міста Жовті Води або території України. При цьому, в разі визнання ОСОБА_6 винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 6 років, а тому, з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, він може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Ризик, що передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_6 не працює, будь-яких джерел матеріального доходу не має, тобто кошти для існування у нього відсутні, неодноразово судимий та продовжує займатися злочинною діяльністю, в період непогашеної судимості за вчинення попередніх аналогічних злочинів, у зв`язку з цим є всі підстави вважати, що підозрюваний перебуваючи на свободі продовжить скоювати злочини з метою матеріального збагачення для власного забезпечення.

Прокурор ОСОБА_5 та слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні, наголошуючи на тому, що вищезазначених ризиків не можливо запобігти, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, підтримали клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 та просили його задовольнити. При цьому, прокурор зауважила, що наразі останній крім того що не з`являється за викликами суду, продовжує вчиняти інші кримінальні правопорушення з метою наживи, у зв`язку із чим йому вручена підозра 04 жовтня 2019 року у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.

Підозрюваний, як і його захисник - адвокат ОСОБА_7 , заперечуючи у задоволенні клопотання слідчого, вважали за можливе застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Підозрюваний зауважив, що не ухилявся від явки до суду, а не з`являвся на неодноразові виклики у зв`язку із тим, що перебував у місті Кривому Розі, де намагався працевлаштуватись. Повернувшись до міста Жовті Води, повідомив про це слідчого. Також зазначив, що оскільки йому ставиться за провину вчинення злочину у співучасті із ОСОБА_9 , останній має також перебувати у суді. Просив не обирати йому запобіжний захід тримання під вартою, оскільки він вживає наркотичні речовини і намагається позбутись такої вади. Обіцяє з`являтись до правоохоронних органів.
Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Так, згідно п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України застосування запобіжного заходу є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

В силу статті 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим та застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Оскільки поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини.

Так, за загальною практикою Європейського суду з прав людини, що склалась з рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Анологічна позиція Європейського суду з прав людини викладена у рішенні по справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року. Одночасно, у даному рішенні наголошується на тому, що підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням. Це означає, що у слідчого мають бути докази, які вказують на причетність особи до вчинення кримінального правопорушення (показання свідків, потерпілих, речові докази, протоколи слідчих дій тощо).

Із всього вище викладеного слідує, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною.

В судовому засіданні встановлено, що 14 серпня 2019 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, про яке іде мова в клопотанні підтверджується наступними доказами.

Із протоколу прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення у ОСОБА_8 від 11.04.2019, остання повідомила, що приблизно о 16 год. 30 хв. 11 квітня 2019 року двоє невідомих чоловіків шляхом проникнення до приміщення складу який розташований по АДРЕСА_2 , здійснили крадіжку п`яти металевих дверей, які належать заявниці.

У протоколі допиту потерпілої ОСОБА_8 від 15.04.2019, остання повідомила, що за адресою: АДРЕСА_2 , знаходиться колишня будівля дитячого садочка № НОМЕР_1 , в якому на теперішній час знаходяться складські приміщення в яких зберігаються металеві двері. 11.04.2019 на її мобільний телефон зателефонував ОСОБА_12 , який допомагає їй в охороні даної будівлі та повідомив, що двоє чоловіків з приміщення складу намагалися скоїти крадіжку п`яти металевих дверей, але син ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , який на той час знаходився на території вищевказаного складського приміщення побачив двох чоловіків які витягували з приміщення складу металеві двері та затримав одного чоловіка, другому вдалося втекти. Після чого на місце скоєння злочину було викликано поліцію.

Із протоколу допиту свідка ОСОБА_10 вбачається, що останній підтвердив слова потерпілої ОСОБА_8 та розповів про відомі йому обставини вчинення даного злочину.

Із протоколу допиту свідка ОСОБА_12 вбачається, що останній підтвердив слова потерпілої ОСОБА_8 та розповів про відомі йому обставини вчинення даного злочину.

Згідно висновку експерта від 03.05.2019 №1481/19, сума матеріальної шкоди становить 31777 гривень 50 копійок.

Таким чином, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо можливої причетності ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України.

Другою складовою підставою застосування запобіжних заходів, зокрема, тримання під вартою, є наявність ризиків, що дозволяють обґрунтовано вважати, що особа може перешкоджати здійсненню кримінального провадження або вчинити інше кримінальне правопорушення та ін.

Виходячи із аналізу правових позицій ЄСПЛ, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи їх переконливість. При цьому для застосування тримання під вартою як запобіжного заходу прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК.

Враховуючи той факт, що ОСОБА_6 є неодноразово судимим, не працює, не одружений, не має утриманців, офіційно не працевлаштований, отже не має будь-яких джерел матеріального доходу не має та міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя погоджується з наявністю ризиків його переховуватися від органів досудового розслідування або суду та вчинення ним нового кримінального правопорушення, що передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, приходячи до висновку про наявність вищевказаних ризиків, слідчий суддя також враховувати той факт, що підозрюваний деякий час ухилявся від явки до суду для розгляду зазначеного клопотання у зв`язку з чим ухвалою слідчого судді від 20 серпня 2019 року було надано дозвіл на затримання ОСОБА_6 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя дослідив питання щодо можливості застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 інших альтернативних запобіжних заходів приходить до наступного.

Осіб, які б виявили бажання особисто поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків і зобов`язалися за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування чи в суд не знайшлося.

Також не вбачається можливостей для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки у останнього відсутні міцні соціальні зв`язки.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КК України.

Менш суворий запобіжний захід на даний час не здатен забезпечити виконання своїх процесуальних обов`язків підозрюваним ОСОБА_6 .

До того ж відсутні відомості, що ОСОБА_6 за станом здоров`я не може перебувати в умовах тримання під вартою.

За викладених обставин, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого застосувавши до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 11 грудня 2019 року включно.

Одночасно, враховуючи вимоги ч. 5 ст. 182 та ч.ч. 3, 4 ст. 183 КПК України, вважаю за необхідне визначити ОСОБА_6 заставу в розмірі двадцяти п`ять прожиткових мінімуми для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 173, 176-178, 182, 183, 193, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0000268, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 квітня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 11 грудня 2019 року включно.

Встановити ОСОБА_6 розмір застави двадцять п`ять прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 50175 (п`ятдесят тисяч сто сімдесят п`ять) гривень.

Сума застави має бути внесена за наступними реквізитами: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26239738, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача 7442.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний (обвинувачений) або заставодавець (фізична або юридична особа) мають право у будь-який момент внести заставу на депозитний рахунок у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_6 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення зазначеного розміру застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки:

-не відлучатися з міста Жовті Води Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обовязки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, з моменту вручення йому копії ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області ОСОБА_1