У Х В А Л А

20.11.2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бедьо В.І., за участю секретаря судового засідання Пазяк С.М., розглянувши клопотання представника потерпілої ОСОБА_1 адвоката Бирковича Олександра Івановича про роз`яснення ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.09.2019 року у справі № 308/10400/19,

В С Т А Н О В И В:

Представник потерпілої ОСОБА_1 адвокат Биркович О.І. звернувся до суду з клопотанням про роз`яснення ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.09.2019 року у справі № 308/10400/19, згідно з яким просить надати письмове роз`яснення та тлумачення поняття «накласти арешт» і зазначити чітко про те, чи можуть будь-які особи з будь-якими дозвільними документами провадити будівництво на арештованих земельних ділянках, зазначених у вказаній ухвалі.

Учасники провадження у судове засідання не з`явилися, однак їх неприбуття у відповідності до ч. 2 ст. 380 КПК України не перешкоджає розгляду даного клопотання.

Розглянувши подане клопотання та дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

З приписів наведеної норми кримінального процесуального закону вбачається, що роз`ясненню підлягає незрозуміле судове рішення, зумовлене його нечіткістю за змістом, можливістю різного тлумачення висновків суду, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, та тих осіб, котрі будуть здійснювати його виконання.

При цьому, будь-яких застережень щодо неможливості вирішення питання про роз`яснення судового рішення, постановленого слідчим суддею, у порядку, визначеному положеннями ст. 380 КПК України кримінальний процесуальний закон не містить.

Аналогічний висновок наведено в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02.07.2015 року у справі № 5-1407км15.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.09.2019 року (справа № 308/10400/19) задоволено клопотання слідчого СВ Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції Сятиня М.М. про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за № 0000666 від 05.06.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України. Накладено арешт на земельні ділянки за кадастровими номерами :11:017:0179 та :11:017:0181, власником яких є ОСОБА_2 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Із змісту вказаної ухвали вбачається, що накладаючи арешт слідчий суддя виходив з того, що з метою належного забезпечення потреби досудового розслідування, зокрема для збереження речових доказів, а також для можливості органом досудового розслідування провести всі необхідні слідчі дії з вказаним речовим доказом, слід накласти арешт на вказане в клопотанні майно.

Слідчий суддя зауважує, що на особу, що звертається з заявою про роз`яснення рішення покладається обов`язок зазначити, що саме в ньому є незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію судового рішення тощо.

Роз`яснюючи ухвалу слідчий суддя не вправі змінювати зміст такої ухвали, тобто не має права змінювати зміст відомостей, викладених в ухвалі. Вимоги, які пред`являє кримінальний процесуальний закон до змісту ухвали, містяться у ст. 372 КПК України.

Тож у вирішенні питання про межі, в яких слідчий суддя вправі діяти, надаючи роз`яснення ухвали, слід виходити з приписів ст. 372 КПК України щодо змісту ухвали.

Слід зазначити, що роз`яснення судового рішення, яке на думку певних осіб є незрозумілим, виступає ще одним (крім передбаченого ст. 379 КПК України) способом усунення його недоліків, а щодо передбачених ст. 380 КПК України роз`яснень змісту судового рішення та інших його аспектів, то вони не обумовлені потребою усунення його формальних чи змістових недоліків.

Роз`яснення рішення це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення. У ході роз`яснення рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни, а не загальновживані слова.

Зрозумілість рішення полягає в тому, що воно є доступним для сприйняття, дохідливим, таким, що не припускає варіантності свого тлумачення. Суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення так само, як і вирішувати питання, що не були предметом судового розгляду. Він може лише, змінивши форму викладення, більш повно, чітко і зрозуміло навести ті частини рішення, що породжують певні труднощі для однозначного сприйняття.

Відповідно до п. 18 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

За приписами ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Вбачається, що ухвала слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.09.2019 року є незрозумілою, відтак підлягає роз`ясненню, а саме, що накладення арешту на земельні ділянки за кадастровими номерами :11:017:0179 та :11:017:0181, власником яких є ОСОБА_2 , свідчить про заборону відчужувати, розпоряджатися та користуватися даними земельними ділянками, що включає в себе і заборону проводити на земельній ділянці будь-які будівельні роботи.

Керуючись ст. ст. 170, 309, 380 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Роз`яснити ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.09.2019 року у справі № 308/10400/19, а саме, що накладення арешту на земельні ділянки за кадастровими номерами :11:017:0179 та :11:017:0181, власником яких є ОСОБА_2 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , свідчить про заборону відчужувати, розпоряджатися та користуватися даними земельними ділянками, що включає в себе і заборону проводити на земельній ділянці будь-які будівельні роботи.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду
Закарпатської області В.І. Бедьо