Справа №127/6900/19
Провадження №1-кп/127/216/19
У Х В А Л А
18 жовтня 2019 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

у складі головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

при розгляді у відкритому судовому засіданні кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.01.2019 р. за № 0000112 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

представника потерпілої ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 та його захисника - адвоката ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИВ:
Вінницьким міським судом Вінницької області здійснюється судове провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

У судовому засіданні представник потерпілої ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 заявив клопотання про проведення додаткової судово-медичної експертизи з метою з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження. Не заперечував щодо задоволення клопотання прокурора про продовження строку застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою.

У судовому засіданні захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_7 підтримала клопотання про проведення додаткової судово-медичної експертизи. Не заперечувала щодо задоволення клопотання прокурора про продовження строку застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 підтримав клопотання про проведення додаткової судово-медичної експертизи. Не заперечував щодо задоволення клопотання прокурора про продовження строку застосованого до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 не заперечував проти задоволення клопотання про проведення додаткової судово-медичної експертизи.

Крім того, прокурор ОСОБА_4 заявив клопотання про продовження строку застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, оскільки обвинувачений може ухилятися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Зазначив, що запобіжний захід до обвинуваченого застосований вірно, підстав для його зміни, скасування немає, а тому просить продовжити строк застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Вважає, що застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, окрім виняткового, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого та запобігти вказаним ризикам.

Заслухавши клопотання, думку учасників кримінального провадження, проаналізувавши матеріали кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Частиною 3 ст. 331 КПК України встановлено, що суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Так, відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 194 КПК України встановлено, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч. 4 ст. 194 КПК України).

У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

В судовому засіданні встановлено, що під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 17.01.2019 року до обвинуваченого було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на строк 60 днів до 17.03.2019 року.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 14.03.2019 року строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого було продовжено на строк 60 днів, починаючи з 14.03.2019 року до 12.05.2019 року включно.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 10.05.2019 року строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого було продовжено на строк 60 днів, починаючи з 10.05.2019 року до 08.07.2019 року включно.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 02.07.2019 року строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого було продовжено на строк 60 днів, починаючи з 02.07.2019 року до 30.08.2019 року включно.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 17.07.2019 року строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого було продовжено на строк 60 днів, починаючи з 17.07.2019 року до 14.09.2019 року включно.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 04.09.2019 року строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого було продовжено на строк 60 днів, з 04.09.2019 року до 02.11.2019 року включно.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, не працевлаштований, в зареєстрованому шлюбі не перебуває. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що соціальні зв`язки обвинуваченого не можна визнати стійкими.

При цьому суд, враховуючи вимоги ст. 5 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод», враховує також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення, особу обвинуваченого у їх взаємозв`язку з можливими ризиками по справі, зокрема, що обвинувачений може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілу та свідків.

За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для продовження строку застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки встановлені ризики, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Враховуючи викладене вище, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, суд дійшов висновку про доцільність задоволення клопотання прокурора.

Що стосується клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_7 та представника потерпілої ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про проведення додаткової судово-медичної експертизи, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Статтею 332 КПК України встановлено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності. До ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом. Суд має право не включати до ухвали питання, поставлені учасниками судового провадження, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі. Після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта.

Відповідно до п. 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, під час досудового розслідування кримінального провадження була проведена судово-медична експертиза трупа ОСОБА_8 , висновок експерта №49 від 28.02.2019 року, яка міститься в матеріалах кримінального провадження.

Разом з тим, під час судового розгляду кримінального провадження захисником обвинуваченого ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_7 та представником потерпілої ОСОБА_5 адвокатом ОСОБА_6 заявлено клопотання про призначення додаткової судово-медичної експертизи, оскільки необхідно провести додаткові дослідження, які не були проведені під час первинної експертизи.

В клопотанні наведено належні підстави для призначення додаткової судово-медичної експертизи. Крім того, з пояснень допитаних в судовому засіданні експертів вбачається, що для з`ясування обставин, які мають важливе значення для кримінального провадження, необхідно провести додаткові дослідження, оскільки дані обставини під час проведення первинної експертизи не з`ясовувалися.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_7 та представника потерпілої ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про проведення додаткової судово-медичної експертизи є обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176, 177, 183, 242, 331, 332 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_7 та представника потерпілої ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про проведення додаткової судово-медичної експертизи - задовольнити.

Призначати додаткову судово-медичну експертизу у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.01.2019 р. за № 0000112 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Поставити на вирішення експерта питання:

1. Чи наявні на тілі ОСОБА_8 тілесні ушкодження, які могли виникнути в більш ранній період, тобто до 15 січня 2019 року;

2. Враховуючи множинність тілесних ушкоджень, в який проміжок часу між собою (від першого до останнього) вони могли бути спричинені;

3. Чи можливо встановити послідовність спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 ;

4. Чи є на тілі потерпілого ОСОБА_8 тілесні ушкодження, які могли б свідчити про боротьбу або самооборону;

5. Які із виявлених тілесних ушкоджень могли утворитись в результаті падіння ОСОБА_8 з висоти власного зросту;

6. Які із виявлених тілесних ушкоджень могли утворитись в результаті падіння потерпілого ОСОБА_8 із II ярусу ліжка, а саме з висоти 2-х - 2,5 м на бетонну підлогу;

7. Чи міг потерпілий ОСОБА_8 після заподіяння йому тілесних ушкоджень вчиняти активні дії (ходити, розмовляти, тощо);

8. В якому положенні знаходився потерпілий ОСОБА_8 в момент спричинення тілесних ушкоджень (стояв, сидів, лежав).

Проведення експертизи доручити Обласному бюро судово-медичної експертизи.

Клопотання прокурора ОСОБА_4 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосованого до обвинуваченого - задовольнити.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, застосований до обвинуваченого - залишити без зміни, продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів, починаючи з 18.10.2019 року до 17.12.2019 року включно.

Копію ухвали направити начальнику Державної установи "Вінницька установа виконання покарань (№1)" для виконання в частині продовження строку запобіжного заходу та до Обласного бюро судово-медичної експертизи для виконання в частині проведення додаткової судово-медичної експертизи. (21012, м. Вінниця, вул. Г. Успенського, 83).

Ухвала може бути оскаржена в частині продовження строку запобіжного заходу до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Вінницький міський суд Вінницької області протягом семи днів з дня її оголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя