Справа № 461/4400/19
Провадження № 1-кс/461/5293/19
У Х В А Л А

про надання дозволу на арешт майна

18.06.2019 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Галицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про надання дозволу на арешт майна,-

в с т а н о в и в :

слідчий СВ Галицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні № 0002613 від 14.06.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч. 2 ст. 185 КК України, погоджене прокурором Львівської місцевої прокуратури № 1 Львівської області ОСОБА_4 про накладення арешту на вилучені в ході огляду місця події: сумка чорного кольору квадратної форми; три тканинні рукавиці; два плоских зубила; два круглих зубила; металевий молоток обмотаний резиновим ущільнювачем та зав`язаний сірими шнурівками; плоскогубці із резиновими червоними ручками; металічні садові ножиці із жовтими ручками; плоскогубці із ручками бежевого кольору, викрутка із червоною ручкою, викрутка із жовтою ручкою.

Подане клопотання мотивує тим, що вказані речі, в подальшому, можуть бути використані як докази факту чи обставин кримінального правопорушення, з метою забезпечення його збереження, а також проведення відповідних експертиз з вказаним автомобілем та свідоцтвом про реєстрацію, а також з метою запобігання можливих наявних ризиків щодо його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення.
Слідчий в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, наслідки неявки, однак, його неявка не перешкоджає розгляду клопотання відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України.
Враховуючи положення ч.2 ст.172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя вважає за можливим провести судовий розгляд без повідомлення власника майна.
Дослідивши та перевіривши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що заява про вчинення кримінального правопорушення, яка надійшла 14.06.2019 року в Галицький ВП ГУ НП у Львівській області була внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.06.2019 року за № 0002613, про те, що 14.06.2019, приблизно о 03:50 год., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи по вул. Словацького, 2 у м. Львові, шляхом пошкодження паркомата намагався таємно викрасти грошові кошти, чим спричинила ЛКП «Львівавтодор» матеріальної шкоди.

14.06.2019 року слідчим СВ Галицького ВП ГУ НП у Львівській області в ході огляду місця події по вул. Словацького, 2 у м. Львові у ОСОБА_5 вилучено наступні речі: сумка чорного кольору квадратної форми; три тканинні рукавиці; два плоских зубила; два круглих зубила; металевий молоток обмотаний резиновим ущільнювачем та зав`язаний сірими шнурівками; плоскогубці із резиновими червоними ручками; металічні садові ножиці із жовтими ручками; плоскогубці із ручками бежевого кольору, викрутка із червоною ручкою, викрутка із жовтою ручкою.

Окрім цього, вилучено вищевказане свідоцтво про реєстрацію та ключ до вказаного автомобіля.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи, що накладення арешту на вказані речі проводиться з метою забезпечення завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, розумність та співрозмірність обмеження права власності, а також те, що вказані вище речі мають важливе доказове значення для кримінального провадження, оскільки могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя ,-

у х в а л и в :

клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучені в ході огляду місця події: сумка чорного кольору квадратної форми; три тканинні рукавиці; два плоских зубила; два круглих зубила; металевий молоток обмотаний резиновим ущільнювачем та зав`язаний сірими шнурівками; плоскогубці із резиновими червоними ручками; металічні садові ножиці із жовтими ручками; плоскогубці із ручками бежевого кольору, викрутка із червоною ручкою, викрутка із жовтою ручкою.

Контроль за виконанням ухвали покласти слідчого слідчого відділу Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 ..

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п?яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .