Справа № 636 / 2046 / 19
1-кс / 636 / 1195 / 2019
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 липня 2019 року
Слідчий суддя Чугуївського міського суду Харківської області ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2
за участю захисника - адвоката ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 , по кримінальному провадженню № 0000659, внесеному 26.05.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, про відмову в задоволенні клопотання, -
В С Т А Н О В И В :
Захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою на постанову про відмову в задоволенні клопотання від 10.07.2019, винесену слідчим Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 в межах кримінального провадження№0000659, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.05.2019 року.
В обґрунтування скарги вказує на те, що СВ Чугуївського ВП ГУНП України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000659, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.05.2019 року.
В ході досудового розслідування, після ознайомлення з висновком судово-психіатричної експертизи підозрюваного ОСОБА_4 , вважаючи висновок експертів таким, що не відображає повної картини психічного стану підозрюваного ОСОБА_4 , який освітлено у допиті підозрюваного ОСОБА_4 , в якому останній перебував в ході вчинення злочину, неповним та поверхневим, з підстав того, слідчим не було поставлено експертам на вирішення питання, викладені у Клопотанні про призначення стаціонарної психіатричної експертизи 05 червня 2019 року, 08.07.2019 року на адресу слідчого СВ Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 було спрямовано клопотання про призначення амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи підозрюваному ОСОБА_4 , на яке 10 липня 2019 року отримано Постанову про відмову в задоволенні клопотання.
Вважає дану постанову вважає незаконною, невмотивованою та не обґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню посилаючись на те, що в ході експертизи експертами оцінено стан ОСОБА_4 виключно за питаннями, які були поставлені стороною обвинувачення, включення запропонованих питань сторони захисту слідчим проігноровано. Крім того, експерти, в описово-мотивувальній частині висновку п. 21. вказували на те, що ОСОБА_4 , знаходячись у стані тяжкого алкогольного сп`янінні, вказував на обставини бійки з невідомим чоловіком, та стверджував, що вбив саме чоловіка, а не жінку, обставин бійки достеменно не пам`ятає, має прогалини в пам`яті щодо тих подій, які досі не відновились.
Дані обставини вказують про наявність в психічному стані ОСОБА_4 під час подій ознак виключних (виняткових)психічних станів.
Виключні (виняткові) стани - це нозологічно і симптоматично збірна група тимчасових розладів психічної діяльності. Вони об`єднуються такими загальними ознаками, як раптовий початок, нетривалість (хвилини, рідко - години), наявність розладнаного, переважно присмеркового потьмарення свідомості з повним або частковим забуванням подій, які відбувалися в той час.
До виключних (виняткових) станів відносять синдроми:
-патологічне сп`яніння;
-присмеркові стани свідомості, що не є симптомом якогось хронічного захворювання;
-патологічні просонкові стани;
-патологічний афект;
-реакція "короткого замикання".
Серед виключних станів частіше за інші хворобливі форми трапляються патологічне сп`яніння. За ним ідуть присмеркове потьмарення свідомості і патологічні просонкові стани. Рідше зустрічаються патологічний афект і ще рідше - реакція "короткого замикання".
Встановлення ознак виключних станів відноситься до компетенції експертів-психологів.
Окремо вказує на те, що стороною обвинувачення не ставилось питання щодо перебування підозрюваного ОСОБА_4 у стані сильного душевного хвилювання під час подій вчинення злочину, що складає ознаку необ`єктивності в підході до встановлення події злочину, оскільки йде в розріз із показаннями підозрюваного відносного того, що агресивні дії проявились на фоні нападу на нього чоловіка, частково пам`ятає виключно фрагменти бійки з невідомим чоловіком. Саме агресивні дії уявного невідомого чоловіка, що вже само по собі вказує на галюцинації в свідомості ОСОБА_4 , стали підставою для його агресивної поведінки.
Стан сильного душевного хвилювання це юридичний термін, який у психології не використовують. Стан сильного душевного хвилювання як кримінально-правовому терміну в психології відповідає термін емоція.
Встановлення ознак стану сильного душевного хвилювання відноситься до компетенції експертів-психологів.
Встановлення відповідних обставин може суттєво вплинути на кваліфікацію злочину, інкримінованого ОСОБА_4 ..
Додатково посилався на тяжкість інкримінованого злочину та неможливість закінчення досудового розслідування без встановлення вищевказаних обставин, оскільки без проведення відповідного дослідження вважатиме досудове розслідування необ`єктивним, та таким, проведення якого не відповідає завданню кримінального провадження, визначеного у ст. 2 КПК України.
На підставі викладеного просив скасувати постанову слідчого СВ Чугуївського ВП ГУНП України в Харківській області від 10.07.2019 року ОСОБА_5 та зобов`язати слідчого виконати вимоги прохальної частини клопотання про призначення у кримінальному провадженні №0000659 амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи підозрюваному ОСОБА_4 від 08.07.2019 року.
Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце його проведення повідомлялись належним чином, причини їх нявки суду не доповіли. Їх неявка не перешкоджає розгляду скарги, що відповідає вимогам ч. 3 ст. 306 КПК України.
Адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні повністю підтримав зміст скарги та надав пояснення, аналогічні змісту скарги, просив скаргу задовольнити у повному обсязі.
Слідчий суддя, дослідивши надані докази, приходить до наступного.
Відповідно до ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені у тому числі рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Статтею 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.
Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру ; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, про скасування повідомлення про підозру та відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК предметом оскарження під час досудового розслідування є рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволені клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових дій). Відповідну скаргу може бути подано особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
Слідчі (розшукові) дії та порядок їх проведення зазначені в главі 20 КПК України, до якої включено норми статей 242-243, а також Глава 39 КПК України, до якої включено норму статі 509.
Відповідно до п. 1.2. ІНСТРУКЦІЇ «Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої Наказ Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) надалі (ІНСТРУКЦІЇ), Основними видами (підвидами) експертизи є: 1.2.6. Психологічна.
п. 6.1. Розділу VI «Психологічна експертиза» ІНСТРУКЦІЇ «Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої Наказ Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) визначено, що «Об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку)».
Відповідно п. 6.3. ІНСТРУКЦІЇ психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.
Відповідно до п. 6.4. ІНСТРУКЦІЇ основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи:
індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки;
емоційних реакцій та станів;
закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.
п. 6.6. ІНСТРУКЦІЇ визначається орієнтовний перелік вирішуваних питань, до яких зокрема, входять питання:
- чи перебувала підекспертна особа на момент скоєння протиправних дій в емоційному стані (і в якому саме (сильний страх, пригніченість, розгубленість, відчай, емоційний стрес, фрустрація тощо)), що суттєво вплинув на її свідомість і поведінку (або згідно зі справою на діяльність, виконання професійних обов`язків)?
- чи перебувала підекспертна особа в стані вираженого емоційного збудження або емоційного напруження, що може розглядатися як психологічна підстава стану сильного душевного хвилювання?
- чи перебувала підекспертна особа на момент скоєння протиправних дій у стані фізіологічного афекту як психологічної підстави сильного душевного хвилювання?
Відповідно до п. 6.9. ІНСТРУКЦІЇ для проведення дослідження орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), надає експерту можливість психологічного обстеження підекспертної особи та матеріали справи.
Для проведення психологічної експертизи (з огляду на вік підекспертної особи та виходячи з питань, поставлених перед експертом) експерту необхідно надати: медичну документацію, особову справу, шкільні характеристики і характеристики з місця роботи, свідчення співучнів, педагогів, колег, друзів, знайомих, родичів та інших людей, з якими підекспертна особа близько спілкувалася. У свідченнях рідних та близьких повинні бути відображені особливості її розвитку та поведінки, умов життя, оточення, притаманні їй схильності, захоплення, інтереси. За наявності також надаються щоденники, листи, зразки творчості підекспертної особи.
6.10. Органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), особливу увагу слід приділити свідченням або відомостям про особливості поведінки підекспертної особи у проблемних ситуаціях (конфлікти, покарання, втрати тощо) та свідченням про особливості її емоційного стану в певних обставинах (безпосередньо у момент подій, у час, що передував подіям, а також після їх завершення).
Відповідна інформація дає право стороні захисту на поглиблину перевірку психічного стану підозрюваного під час подій 26.05.2019 року з метою встановлення ознак виключних станів та їх прояву у вигляді сильного душевного хвилювання.
Відповідно до п. 4, п. 5 ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема:
4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження;
5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання; Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Відповідно до ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.
Проведення судово-психологічної експертизи регламентується Порядком проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженими Наказом Міністерства охорони здоров`я України 08 травня 2018 року № 865, (надалі Порядок).
Відповідно до п. 6 Порядку, за формою проведення СПЕ може бути амбулаторною, стаціонарною, посмертною.
Відповідно до п. 8 Порядку, за процесуальними ознаками СПЕ може бути первинною, повторною, додатковою.
Відповідно до п. 9 Порядку, за організаційними ознаками СПЕ може бути одноосібною та комісійною.
Відповідно до п. 10 Порядку, предметом СПЕ є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання,-поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.
Відповідно до п. 12 Порядку, кількісний склад експертів (одноособовий або комісійний) щодо конкретної СПЕ встановлюється особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, який призначив СПЕ. Якщо це не зазначено, його встановлює керівник експертної установи.
Відповідно до статті 509 КПК України, слідчий, прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді щодо залучення експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному і стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості і усвідомлювати свої дії або керувати ними. Такими обставинами, зокрема, є:
1) наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання;
2) поведінка особи під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього була або є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо).
У разі необхідності здійснення тривалого спостереження та дослідження особи може бути проведена стаціонарна психіатрична експертиза, для чого така особа направляється до відповідного медичного закладу на строк не більше двох місяців. Питання про направлення особи до медичного закладу для проведення психіатричної експертизи вирішується під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням сторони кримінального провадження в порядку, передбаченому для подання та розгляду клопотань щодо обрання запобіжного заходу, а під час судового провадження - ухвалою суду.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 242 КПК України, слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо, зокрема:
3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої ОСУДНОСТІ:
Отже, призначення судово-психіатричної експертизи при вирішенні питання осудності особи є обов`язковим для слідчого.
З матеріалів кримінального провадження протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 26 травня 2019 року, який зафіксовано на матеріальний носій інформації, стенограми протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 26 травня 2019 року, протоколу допиту свідка ОСОБА_6 , довідкою Чугуївської ЦРЛ № 4982 від 26.06.2019 року про перебування ОСОБА_4 під час освідування в стані алкогольного сп`яніння з результатом 1,47%, висновку судово-медичної експертизи № 381 від 28.07.2019 року слідчим суддею в поведінці ОСОБА_4 допускаються ознаки галюцинацій, затьмарення свідомості, які проявились в уявній бійці з невідомою особою, неможливості ОСОБА_7 достовірно вказати всі обставини подій через часткову втрату пам`яті.
Такі ознаки були виявлені експертами при проведенні психіатричної експертизи, однак вони не отримали оцінки експертів.
Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (пункт 1.6) (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.04.2017 № 1420/5)визначено ПЕРЕЛІК регіональних зон обслуговування науково-дослідними установами судових експертиз Міністерства юстиції України, відповідно до якого Харківську область обслуговує Харківський науково-дослідний інститут судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса.
Відповідно до переліку установ, в яких проводяться судово-психіатричні експертизи, затвердженим Наказом Міністерства охорони здоров`я України 29.06.2017 № 722, в Харківській області амбулаторну судово-психіатричну експертизу проводить Комунальний заклад охорони здоров`я Харківська обласна клінічна психіатрична лікарня № 3 (61068, Харківська область, місто Харків, вулиця Академіка Павлова, будинок 46), яка перейменована у КНП ХОР «Обласна клінічна психіатрична лікарня № 3. (61068, м. Харків, вул. Академіка Павлова, 46).
СВ Чугуївського ВП ГУНП України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000659, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.05.2019 року.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 26 травня 2019 року близько 04 години 00 хвилин ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись на території бази відпочинку «Будівельник», яка розташовується на території Есхарівської селищної ради Чугуївського району Харківської області, на грунті раптово виниклих неприязних відносин до ОСОБА_8 , завдав останній декілька ударів кулаком руки в область голови, після чого обхватив її шию руками та почав здавлювати, доки остання перестала подавати ознаки життя.
Дії ОСОБА_4 кваліфікуються стороною обвинувачення за ч. 1 ст. 115 КК України умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
26 травня 2019 року о 15 годині 00 хвилин ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
26 травня 2019 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 28 травня 2019 року відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі «Харківський слідчій ізолятор» строком на 60 днів, до 24 липня 2019 року.
05.06.2019 року захисником адвокатом ОСОБА_3 слідчому СВ Чугуївського ВП ГУНП України в харківській області було спрямовано клопотання про призначення підозрюваному ОСОБА_4 стаціонарної амбулаторної судово-психіатричної експертизи.
Клопотання містило наступний перелік питань, які сторона захисту просила поставити на вирішення експертів:
- чи страждає ОСОБА_4 на якісь психічні захворювання, якщо так, то на які саме?
- чи міг ОСОБА_4 внаслідок свого психічного захворювання у повній мірі
усвідомлювати свої дії та керувати ними?
-чи знаходився ОСОБА_4 , у момент вчинення інкримінованого йому
злочину у тимчасово хворобливому стані, та чи міг він усвідомлювати свої дії або керувати ними при вчинені інкримінованого йому діяння?
-чи знаходився ОСОБА_4 у момент вчинення інкримінованого йому злочину в будь-якому стані тимчасових розладів психічної діяльності (виключних (виняткових) станах)?
-якщо ОСОБА_4 в момент вчинення інкримінованого йому злочину
знаходився в одному з відповідних станів, то в якому саме?
-чи знаходився ОСОБА_4 в момент вчинення інкримінованого йому злочину в стані сильного душевного хвилювання?
-чи знаходився ОСОБА_4 в момент вчинення інкримінованого йому злочину в стані, який є проявом сильного душевного хвилювання?
-чи міг ОСОБА_4 , внаслідок свого психічного стану в момент вчинення інкримінованого йому злочину у повній мірі усвідомлювати свої дії та керувати ними?
07 червня 2019 року слідчим СВ Чугуївського ВП ГУНП України в Харківській області ОСОБА_5 винесено постанову про часткове задоволення заявленого клопотання. Однак у резолютивній частині рішення не вказано, в якій частині клопотання задоволено, а в якій частині у задоволенні клопотання відмовлено. Мотивів відповідного рішення в постанові не наведено.
06.06.2019 року до Чугуївського міського суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ Чугуївського ВП ГУНП України в Харківській області ОСОБА_5 , в якому слідчий просив призначити у кримінальному провадженні № 0000659 судово-психіатричну експертизу підозрюваному ОСОБА_4 . До клопотання додані додатки, які не містили клопотання сторони захисту від 05.06.2019 року.
Клопотання містило наступні питання, які сторона обвинувачення ставила на вирішення експертів:
1. чи страждав підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення будь-яким психічним розладом, внаслідок якого він не міг у той період усвідомлювати свої дії або керувати ними?
2. Чи страждає підозрюваний ОСОБА_4 у даний час психічною хворобою, що позбавляє його можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними? Якщо так, то коли почалась ця психічна хвороба?
3.Чи потребує підозрюваний ОСОБА_4 застосування до нього примусових заходів медичного характеру, якщо так, то яких саме, та чи нема таким заходам протипоказань?
06.06.2019 року слідчим суддею Чугуївського міського суду клопотання слідчого було задоволено в повному обсязі.
На виконання ухвали суду судовими експертами КНП ХОР «Обласна клінічна психіатрична лікарня № 3» у висновку № 381 від 19.06.2019 року надані відповіді на поставлені питання, відповідно до яких ОСОБА_4 страждає на хронічне психічне захворювання у формі синдрому залежності внаслідок вживання алкоголю, у період часу, якому відповідає правопорушення, виявляв ознаки хронічного психічного захворювання та перебував у стані гострої неускладненої алкогольної інтоксикації, поза тимчасового розладу психічної діяльності. Міг усвідомлювати свої дії та керувати ними.
Не погоджуючись з відповідним висновком з мотивів неповноти, поверхнєвості, ненадання у висновку експертів відповідей на питання галюцинацій ОСОБА_4 в частині бійки з невідомим чоловіком, що само по собі вказує на можливий тимчасовий розлад психіки, не включення слідчим до клопотання питань щодо тимчасових (виняткових) станів, стані сильного душевного хвилювання, 08.07.2019 року захисник надіслав на адресу слідчим СВ Чугуївського ВП ГУНП України в Харківській області ОСОБА_5 клопотання про призначення в кримінальному провадженні № 0000659 амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи підозрюваному ОСОБА_4 ..
На вирішення експертам пропонувалось поставити наступні питання:
- чи перебував ОСОБА_4 у момент вчинення інкримінованого йому злочину в будь-якому стані тимчасових (короткочасних) розладів психічної діяльності (виключних (виняткових) станах:
патологічне сп`яніння;
присмеркові стани свідомості, що не є симптомом якогось хронічного захворювання;
патологічні просонкові стани;
патологічний афект;
реакція «короткого замикання»
- якщо ОСОБА_4 в момент вчинення інкримінованого йому злочину
знаходився в одному з відповідних станів, то в якому саме?
-чи знаходився ОСОБА_4 в момент вчинення інкримінованого йому злочину в стані сильного душевного хвилювання?
-чи знаходився ОСОБА_4 в момент вчинення інкримінованого йому злочину в стані, який є проявом сильного душевного хвилювання?
-чи міг ОСОБА_4 , внаслідок свого психічного стану в момент вчинення
інкримінованого йому злочину у повній мірі усвідомлювати свої дії та керувати ними?
-чи знаходився ОСОБА_4 в момент вчинення інкримінованого йому злочину в «короткочасному афективному стані»:
- психотичному (патологічному афекті);
- непсихотичному розладі психічної діяльності (афективна реакція, афект, у тому числі фізіологічний) у континуумі: афективна реакція афекти (простий, аномальний, фізіологічний) афект патологічний.
10 липня 2019 року слідчим СВ Чугуївського ВП ГУНП України в Харківській області ОСОБА_5 винесено Постанову про відмову в задоволенні вищевказаного клопотання.
Слідчий суддя вважає, що доводи захисника щодо неналежного підходу слідчого до з`ясування обставин психічного та психологічного стану ОСОБА_4 знайшли своє підтвердження, оскільки питання захисника, які були запропоновані до вирішення експертові у клопотаннях, сприяють поглибленішому, на відміну від питань слідчого, вивченню особи ОСОБА_4 та з`ясування стану його психіки та емоційного стану до моменту вчинення злочину та в момент вчинення злочину.
Крім того, слушним зауваженням захисника слідчий суддя вважає й те, що стороною обвинувачення зовсім не здійснювалось вивчення особи ОСОБА_4 на ознаки стану сильного душевного хвилювання, з`ясування наявності у особи якої є не правом, а обов`язком сторони обвинувачення.
Окрім вищевказаного, слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу сторін на тяжкість інкримінованого ОСОБА_4 злочину та неприпустимості упередженого, не об`єктивного ставлення до з`ясування обставин правопорушення та поверхневого підходу до збору доказів, як таких що обтяжують покарання особи, так і тих, що його пом`якшують.
Встановлення обставин, на які вказує захисник неможливо здійснити без наявних спеціальних знань та призначення відповідної судової експертизи.
Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК України: сторони кримінального провадження - з боку обвинувачення: слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.
Відповідно до статті 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до статті 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до статті 10 КПК України не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками.
Відповідно до статті 20 КПК України підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.
Відповідно до статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Слід також звернути увагу й на позицію ЄСПЛ у питання доказів та доказування.У своїх доводах ЄСПЛ виходить з теорії «рівності зброї», тобто зрівнювання сторін не за кількісними ознаками наданих повноважень, а за процесуальним статусом в ході усього процесу, в тому числі і в суді, що підтверджує, наприклад, Постанова ЄСПЛ у справі «Рожков проти РФ» від 31.10.2013. Сам принцип «рівності зброї» передбачає, що кожній зі сторін повинна бути надана розумна можливість представляти свою правову позицію, включаючи свої докази таким чином, щоб вона не була поставлена ??в значно менш вигідне становище, ніж інша сторона.

Позбавлення сторони захисту можливості обстоювати свою правову позицію тими доказами, які вона вважає необхідними призведе до необґрунтованого надання стороні обвинувачення переваг у здобутті доказів перед стороною захисту.

З урахуванням вищевикладеного слідчий суддя дійшов висновку про задоволення скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на дії слідчого під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000659в повному обсязі.

Враховуючи викладене, беручи до уваги те, що для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, суд приходить до висновку щодо обґрунтованості скарги та наявності підстав для її задоволення, керуючись п. 7 ч. 1 ст. 303, 306, 369-372 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В:
Скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 про відмову у задоволенні клопотання про проведення амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи ОСОБА_4 по кримінальному провадженню № 0000659 - задовольнити.
Скасувати постанову про відмову у задоволенні клопотання про проведення амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи ОСОБА_4 , винесену 10.07.2019 року слідчим СВ Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 , в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000659.
Зобов`язати слідчого СВ Чугуївського ВП ГУНП України в Харківській області, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000659 в межах територіальної підсудності звернутись з клопотанням до слідчого судді з метою призначення в кримінальному провадженні № 0000659 амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи від 08.07.2019 року підозрюваному ОСОБА_4 , поставивши на вирішення експертові питання, перелічені у прохальній частині клопотання про проведення амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи ОСОБА_4 , заявленого захисником ОСОБА_4 - адвокатом ОСОБА_3 08.07.2019 року.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя