печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва Першого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001219 від 05.08.2019, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

19.09.2019 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва Першого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001219 від 05.08.2019, про арешт майна вилученого 13.09.2019, в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Банкова, 11, на території Офісу Президента України, а саме у приміщенні корпусу № 7, бокс № 3.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

23 вересня 2019 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором було подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчий у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.
Слідчими третього слідчого відділу Першого слідчого управління Державного бюро розслідувань України за процесуального керівництва Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001219 від 05.08.2019 за фактом ймовірної організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України з використанням завідомо підроблених документів, колишнім Президентом України ОСОБА_4 та службовими особами органів державної митної і прикордонної служб, а також ймовірного вчинення підроблення документів та використання підроблених документів з метою незаконного переправлення осіб через державний кордон України, тобто за ознаками злочинів, передбачених ч. 1 ст. 332, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 366 КК України.

Так, досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні, окрім іншого, встановлено, що що до Першого управління організації досудових розслідувань ДБР надійшла заява про вчинення кримінального правопорушення від адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , зі змісту якої вбачається що імовірно колишній Президент України ОСОБА_4 та службові особи органів державної митної і прикордонної служб організували незаконне переправлення осіб через державний кордон України з використанням завідомо підроблених документів.

В повідомленні засобів масової інформації, а саме програми із назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 », яка розміщена на ресурсі Youtube.com, за посиланням: « ІНФОРМАЦІЯ_3 » зазначено, що громадянин ОСОБА_4 перетинав державний кордону України по документам, які містять змінені установчі дані, та з порушенням митного та прикордонного контролю під час здійснення перельоту до Мальдівської Республіки. А у повідомленні електронного видання, що розміщено у мережі Інтернет за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_4 наводиться інформація щодо перетину державного кордону України з використанням паспортів, що містять змінені установчі дані.

Разом з тим, в ході досудового розслідування встановлено, що автомобілі із реєстраційними номерними знаками: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , 08.01.2019, близько 23:00, здійснювали в`їзд, а в подальшому виїзд з території КП «Міжнародний аеропорт «Київ» (Жуляни), звідки попрямували у напрямку с. Козин Київської області.

На підставі ст. 93 КПК України, 21.08.2019 до регіонального сервісного центру МВС в м. Києві направлено запит з метою встановлення інформації про вищезазначені автомобільні реєстраційні номерні знаки, а саме щодо встановлення транспортних засобів, їх власників, резервів, факту перебування на тимчасовому зберіганні, замовленні, виготовленні тощо за період з 2014 по теперішній час, однак, на даний час відповіді не отримано. Крім того, оперативним шляхом отримано інформацію, що номерні знаки НОМЕР_3 та НОМЕР_5 , станом на 13.09.2019, не зареєстровані за жодними транспортними засобами.

В подальшому, 13.09.2019, в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Банкова, 11, на території Офісу Президента України, а саме у приміщенні корпусу № 7, бокс № 3, в металевому сейфі темно-сірого кольору, що знаходився в кабінеті колишнього начальника транспортного відділу служби безпеки Президента, було виявлено та вилучено два комплекти автомобільних реєстраційних номерних знаків: НОМЕР_3 та НОМЕР_5 , які знаходилися у полімерному пакеті чорного кольору. Зазначені номерні знаки, разом з первинним пакуванням, поміщено до поліетиленових пакетів чорного кольору, які скріплено липкою стрічкою, прошито ниткою та опечатано.

Прокурор вказує, що у зв`язку з цим необхідно накласти арешт на два комплекти автомобільних реєстраційних номерних знаків: НОМЕР_3 та НОМЕР_5 та забезпечити їх зберігання на час проведення досудового розслідування стороною обвинувачення у встановленому законом порядку.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, слідчим суддею встановлено, що 13.09.2019 постановою слідчого третього слідчого відділу Першого управління організації досудових розслідувань Державного бюро розслідувань ОСОБА_7 вилучене 13.09.2019, в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Банкова, 11, на території Офісу Президента України, а саме у приміщенні корпусу № 7, бокс № 3, в металевому сейфі темно-сірого кольору, що знаходився в кабінеті колишнього начальника транспортного відділу служби безпеки Президента, а саме два комплекти автомобільних реєстраційних номерних знаків: НОМЕР_3 та НОМЕР_5 , які знаходилися у полімерному пакеті чорного кольору визнано речовими доказами.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва Першого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001219 від 05.08.2019, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 13.09.2019, в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Банкова, 11, на території Офісу Президента України, а саме у приміщенні корпусу № 7, бокс № 3, в металевому сейфі темно-сірого кольору, що знаходився в кабінеті колишнього начальника транспортного відділу служби безпеки Президента, а саме два комплекти автомобільних реєстраційних номерних знаків: НОМЕР_3 та НОМЕР_5 , які знаходилися у полімерному пакеті чорного кольору.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1