____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 1-кп/520/482/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30.05.2019 року Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

потерпілої ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження №0000030 від 04.02.2016 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст.190 КК України,

В с т а н о в и в :

В провадженні Київського районного суду м.Одеси знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Прокурор мотивує клопотання тим, що обвинувачений ОСОБА_6 обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі, офіційно не працевлаштований, постійного джерела прибутку не має, що відсутні стійкі соціальні зв`язки, може скоїти інше кримінальне правопорушення та може здійснити спробу переховуватися від суду та перешкоджати кримінальному провадженню.

Прокурор вважає, що існують ризики, передбачені ст.177ч.1 КПК України, які у теперішній час не зменшились та виправдовують подальше тримання під вартою ОСОБА_6 .

Обвинувачений та захисник заперечують проти задоволення клопотання прокурора про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Суд вислухавши заявлене клопотання та вислухавши думки учасників судового провадження, приходить до висновку про те, що клопотання прокурора про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою обґрунтованим, тому таке клопотання підлягає задоволенню судом.

Згідно ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , з урахуванням особи обвинуваченого, що не працював, постійного джерела прибутку не мав, що відсутні стійкі соціальні зв`язки, а також з урахуванням тяжкості покарання, яке загрожує у разі визнання обвинуваченого винуватим у скоєнні тяжкого злочину відповідно до ст.12 КК України, суд приходить до висновку, що існує реальний ризик, що обвинувачений може здійснити спробу переховуватись від суду та перешкоджати кримінальному провадженню.
Також, враховуючи, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики, які доведені прокурором та встановлені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що суспільний інтерес у триманні обвинуваченого під вартою переважає над особистими інтересами обвинуваченого, і що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної поведінки обвинуваченого та запобігти передбаченим ст.177 КПК України ризикам, тому, продовжуючи відносно обвинуваченогозапобіжний захід у виді тримання під вартою, суд вважає, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Згідно ст.182 ч.5 КПК України, у виключних випадках, якщо суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З урахуванням особи підозрюваного, його віку, стану здоров`я, економічно-соціального становища, та того факту, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, існують вищезазначені ризики передбачені ч.1 ст.177 КПК України, у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що необхідно визначити розмір застави, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки застава у менших розмірах буде не здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 177, 178, 182, 183, 184, 196, 197, 331, 369-372 КПК України, суд
У х в а л и в :
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст.190 КК України - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі строком на 60 діб, тобто до 29.07.2019 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, передбачених КПК України у розмірі - 850000 (вісімсот п'ятдесят тисяч) гривень.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення обвинуваченим визначеного судом розміру застави, покласти на нього наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України строком до 29.07.2019 року:

-прибувати до суду за першою вимогою;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

-здати на зберігання прокурору та залучити до матеріалів кримінального провадження свій паспорт та інші документи, які дають право на виїзд з України.

Після виконання вимог вказаних у зазначеній ухвалі суду, тобто після здачі паспорту прокурору та оплати 850000 гривень ОСОБА_6 може бути звільнений з під варти.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.ч. 8, 10, 11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1