Справа № 202/4156/19
Провадження № 1-кс/202/6736/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2019 року

м. Дніпро

слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого з ОВС третього ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000062 від 07.09.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 205 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні третього ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000062 від 07.09.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 205 КК України.
В провадження слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання старшого слідчого з ОВС третього ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000062.

Згідно матеріалів клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені особи в період 2018р. придбали та створили фіктивні суб`єкти господарської діяльності, а саме: ТОВ «Імпер Груп» (), ТОВ «Сіларк Груп» (), ТОВ «Версаль-Груп» (), ТОВ «Агролайс» (), ТОВ «Фріком-ЛТД» (), ТОВ «Спец-Монтаж-Прилад» (), ТОВ «Міранда Про» (), ТОВ «Лікінс» (), ТОВ "Селінг плюс" (код 41522061), з метою прикриття незаконної діяльності, яка полягає у незаконному переведенні безготівкових коштів в готівку, а також надання послуг з мінімізації податкових зобов`язань суб`єктам підприємницької діяльності реального сектору економіки.

Допитано в якості свідка засновника та директора ТОВ «Селінг Плюс» () ОСОБА_5 який показав, що він не має жодного відношення до створення, придбання та здійснення фінансово-господарської діяльності зазначеного підприємства. Таким чином ТОВ «Селінг Плюс» () використовується невстановленими особами, з метою прикриття незаконної діяльності.

В ході подальшого досудового розслідування та в ході проведеного аналізу фінансово-господарської діяльності ТОВ «Селінг Плюс» (), встановлено, наявність критеріїв ризиковості платників та ризиковості здійснення операцій відповідно до Порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податковій накладних, затвердженого постановою КМУ від 21 лютого 2018 року №117, доведеного листом ДФС України.

Згідно отриманої інформації та аналізу отриманих та виданих податкових накладних вищезазначеного підприємства в період 2018 року, встановлено, що підприємство здійснює документальне оформлення реалізації різних ТМЦ, а саме: побутові матеріали та експедиційні послуги при цьому зазначені матеріали згідно податкових накладних не придбались натомість оформились придбання алюмінієвий сплав, канат, акумулятор та інше. Таким чином встановлено проведення безтоварних операцій шляхом лише документального оформлення нібито придбання та реалізації товарі. Крім того встановлено, що придбання та реалізація товарі здійснюється з використанням реквізитів СГД з ознаками «Фіктивності». Для здійснення зазначеної діяльності підприємством штучно формується податковий кредит з ПДВ, який в подальшому використовується для незаконної діяльності.

З огляду на вищезазначене, особи яким на даний час підконтрольне підприємство ТОВ «Селінг Плюс» (код ЄЖРПОУ 41522061) збираються скористатися лімітом СЕА ПДВ для формування необгрунтованої податкової вигоди для майбутніх «покупців - вигодонабувачів», з метою ухилення останніх від сплати податків до бюджету України, а майбутні правочини не будуть опосередковуватися реальними товарними операціями.

Так, суми ПДВ за порядком функціонування СЕА ПДВ обліковується як сума ліміту на яку можливо зареєструвати податкові накладні без внесення коштів, тобто така сума фактично, на теперішній час має статус активу і відповідно є майном підприємства, а завданням арешту майна запобігання можливості його використання, перетворення (майна).

Арешт на суму ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ по зазначеним підприємствам, на яку можливо зареєструвати податкові накладні призведе до упередження спричинення збитків державі.

Належність ліміту до активів підприємств в частині сум податкового кредиту з податку на додану вартість (отриманих податкових накладних) підтверджується також пунктами 5,12 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку №10 «Дебіторська заборгованість» (затверджене наказом Міністерства фінансів України від 08.10.1999 №237 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.10.1999 за №7258/4018), де зазначено, що дебіторська заборгованість визнається активом, якщо існує ймовірність отримання підприємством майбутніх економічних вигод та може бути достовірно визначена її сума, зокрема, дебіторська заборгованість за розрахунками з бюджетом включає переплату за податками і зборами.

Застосування вищевказаного заходу забезпечення кримінального провадження обумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки особи причетні до незаконної діяльності можуть в будь-який час здійснити реєстрацію податкових накладних та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних їх відчуження іншим чином, з метою їх приховування. Даний факт унеможливлює в подальшому накладення арешту на активи, тим самим забезпечити збереження речових доказів та відшкодування спричинених державі матеріальних збитків.

Слідчий у судове засідання не з`явився, причину неявки не повідомив.
Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалося.

Дослідивши матеріали клопотання, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Виходячи з інформації, викладеної у клопотанні, слідчий суддя приходить до висновку, що майно, питання арешту якого порушується слідчим, відповідає критеріям, зазначеним в статті 98 КПК України, являється об`єктом кримінально протиправних дій, у зв`язку з чим вважає необхідним накласти арешт на вищевказане майно.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 110, 131, 132, 170-175, 309, 369-372, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання старшого слідчого з ОВС третього ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000062 від 07.09.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 205 КК України, задовольнити.
Накласти арешт на активи суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України (код за ) за адресою: м. Київ, Львівська площа, буд.8, ТОВ «Селінг Плюс» () шляхом блокування сум податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ), на яку останні мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5-ти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1