Справа № 369/6970/15-к
Провадження №1-кс/369/3176/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.09.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_4 у справі №369/6970/15-к за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.375 КК України,-
В С Т А Н О В И В :
В провадження судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 надійшла заява адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_4 у справі №369/6970/15-к за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.375 КК України.
Дана заява мотивована тим, що на розгляді судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_4 перебуває кримінальна справа № 369/6970/15-к за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.375 КК України. Вважає, що суддя ОСОБА_4 не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу, з таких причин.
29.07.2019 року суддя ОСОБА_4 проходила кваліфікаційне оцінювання у Вищій кваліфікаційній комісії суддів. Під час обговорення висновку Громадської ради доброчесності від 23.07.2019 про невідповідність судді ОСОБА_4 критеріям доброчесності та професійної етики суддя повідомила, що вважає причиною даного висновку розгляд нею кримінального провадження щодо ОСОБА_5 . Сам висновок вважає «своєрідним тиском як на головуючу суддю з метою винесення рішення, яке б влаштувало адвоката ОСОБА_3 , як представника потерпілих», (таймкод відео з 04:07:30).
При цьому ОСОБА_6 не брав участі у розгляді та затвердженні даного висновку, що підтверджується Протоколом голосування за нього. Також протягом усього часу розгляду справи він не вчиняв жодних дій, які б могли свідчити про тиск на суддю ОСОБА_4 .Таким чином суддя ОСОБА_4 без будь-яких на це підстав звинуватила його, як представника потерпілих у тиску на неї шляхом вчинення дій, яких він взагалі не вчиняв. Цей факт засвідчує особисте негативне ставлення судді до нього, що змушує її робити висновки, які взагалі не базуються на доказах та об`єктивних даних. Це спричиняє ризик схожої оцінки доказів у кримінальній справі виключно через негативне ставлення до нього.Окрім того, очевидно, що висновок про тиск на неї з метою прийняття рішення, яке б влаштовувало його, суддя б не могла зробити, якщо б не усвідомлювала, яке рішення буде виносити у справі. Тобто якщо б вона знала, що винесе обвинувальний вирок, то було б абсурдно припускати, що він тисне на неї. З цього можна зробити висновок, що суддя ОСОБА_4 наперед відомо, що винесе вирок, який буде влаштовувати адвоката потерпілих . Це свідчить про неупередженість судді.
В судове засідання заявник адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.
Адвокат ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, до суду направив заяву про слухання справи у його відсутності.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про день, час та місце слухання справи судом належним чином повідомлений.

Вивчивши заяву про відвід, суддя приходить до наступного висновку.
Положення ст. 75 КПК України зазначають підстави відводу щодо слідчого судді, серед яких, зокрема п. 4 ч. 1 визначено інші обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Згідно з вимогами ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.
Суддя у питанні визначення змісту поняття неупередженості судді, вважає можливим звернутися до практики ЄСПЛ щодо неупередженості суду в розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Згідно сталої практики ЄСПЛ безсторонність (неупередженість) означає відсутність упередженості та необ`єктивності, при цьому її наявність або відсутність можуть бути перевірені різними способами (Кіпріану проти Кіпру, п. 118; Мікаллеф проти Мальти, пункт 93). Зазвичай існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції ЄСПЛ встановлює згідно з двома критеріями.
Перший критерій, суб`єктивний, враховує особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі.
Другим критерієм є об`єктивний, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд, серед інших аспектів, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності, що може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (див., серед інших, рішення у справах «Fey проти Австрії», рішення від 24 лютого 1993 року, Series А № 255, пп. 28 та 30, та «Wettstein проти Швейцарії», № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).
Згідно викладено змісту принципу об`єктивності судді у редакції «Бангалорських принципів поведінки судді (схвалені резолюцією 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року) об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.
Враховуючи обставини, викладені в заяві про відвід, з метою уникнення в подальшому будь-яких сумнівів у неупередженості слідчого судді при розгляді даної заяви суддя приходить до висновку про задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_4 , оскільки викладені адвокатом факти для стороннього спостерігача створюють обґрунтовані сумніви у неупередженості судді стосовно потерпілого.
Враховуючи викладене, на підставі ст. 75, 80, 81 КПК України суд,
ухвалив:
Заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_4 у справі №369/6970/15-к за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.375 КК України задовольнити.
Відвести суддю Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_4 у справі №369/6970/15-к за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.375 КК України, матеріали справи передати до канцелярії Києво-Святошинського районного суду Київської області, для визначення судді, у порядку ч. 2 ст. 82 КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1