Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 289/610/18
Провадження № 1-кп/935/378/19
У Х В А Л А
Іменем України
25 листопада 2019 року м.Коростишів
Коростишівський районний суд Житомирської області

в складі головуючого судді ОСОБА_1
секретаря судових засідань ОСОБА_2
з участю прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000036 відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.125, ч.1 ст.121 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Коростишівського районного суду Житомирської області перебуває дане кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.125, ч.1 ст.121 КК України.
Ухвалою суду від 30.10.2019 по вказаному кримінальному провадженню було призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою, зазначивши, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому було обрано під час досудового розслідування, на даний час продовжують існувати ризики, що дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України. Зокрема, прокурор зазначив, що обвинувачений раніше неодноразово судимий за вчинення умисних тяжких злочинів, які не зняти та не погашені у встановленому законом порядку, на шлях виправлення не став та знову вчинив ряд кримінальних правопорушень, які відносяться до категорії тяжких злочинів та злочинів невеликої тяжкості. Отже, є всі підстави вважати, що у разі обрання обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу існують ризики переховування останнього від суду, незаконного впливу на потерпілих, свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Обвинувачений ОСОБА_4 при розгляді клопотання про продовження йому строку тримання під вартою покладається на розсуд суду.

Захисник адвокат ОСОБА_5 заперечила проти продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , просить змінити обраний раніше запобіжний захід на інший більш м`який, не пов`язаний з позбавленням волі.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника, вивчивши обвинувальний акт, матеріали клопотання про продовження строку тримання під вартою, суд дійшов наступного висновку.

У відповідності до положень ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Ст.177 КПК України регламентується мета та підстави застосування запобіжних заходів. За правилами ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, у тому числі, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п.2), незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні (п.3), перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п.4). За правилами ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Згідно п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (1950 року), кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом. Відповідно до п.1 ст.6 вказаної Конвенції, кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.
У відповідності до положень ст.29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Конституційним Суд України у рішенні №1-р/2017 від 23.11.2017 наголошується, що обмеження конституційного права на свободу та особисту недоторканність має здійснюватися з дотриманням конституційних гарантій захисту прав і свобод людини і громадянина. Обґрунтованість застосування запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, зокрема домашнього арешту та тримання під вартою, має піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу, періодично об`єктивним та неупередженим судом на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказані запобіжні заходи застосовуються, у тому числі при закінченні досудового розслідування, коли деякі ризики вже можуть зникнути.
Судом враховуються положення ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», у відповідності до яких, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду, як джерело права. Згідно практики Європейського суду з прав людини (рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000) запобіжні заходи що суттєво обмежують право особи на свободу пересування Суд вважає такими, що є необхідними у демократичному суспільстві за умови, що їхньою метою було попередження злочинів. У своєму рішенні у справі «Москаленко проти України» від 20.05.2010 (п.36) Суд зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.
Міра запобіжного заходу ОСОБА_4 у виді тримання під вартою обґрунтовано обиралась під час досудового розслідування, строк тримання під вартою обвинуваченого закінчується 06.12.2019, судове слідство не розпочато, обвинувачений, потерпілі, свідки у даному кримінальному провадженні не допитані, докази з боку обвинувачення та захисту не досліджені. Суд такожоцінює суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, що обґрунтовано інкримінуються обвинуваченому, які відноситься до категорії тяжких злочинів та злочинів невеликої тяжкості, вчинені проти життя та здоров`я особи, та імовірну можливість продовження останнім протиправної поведінки і надалі, враховуючи, що обвинувачений раніше неодноразово судимий за вчинення умисних тяжких злочинів що, на переконання суду, може свідчити про схильність обвинуваченого до вчинення кримінальних правопорушень. Крім того, обвинувачений міцних соціальних зв`язків не має, оскільки не працює, джерело доходу фактично відсутнє, проживає за межами Коростишівського р-ну, а саме у с.Потіївка Радомишльського р-ну Житомирської області, будь-яких відомостей щодо незадовільного стану здоров`я та неможливості його подальшого тримання під вартою до суду не надходило. Отже, суд дійшов висновку про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, на які вказує прокурор, тому, з огляду на зазначене, строк тримання під вартою необхідно продовжити.

Отже, суд дійшов висновку про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, на які вказує прокурор, тому зазначене в цілому, а також з огляду на положення ст.183 КПК України, виправдовує застосування до обвинуваченого виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Вимогами ст.197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про триманння під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 197, 314, 331 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою, на 60 днів, тобто до 23.01.2020 включно.

У підготовчому судовому засіданні оголосити перерву до 03.12.2019 о 10:30, викликати учасників кримінального провадження .

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1