Справа № 991/1460/19
Провадження1-кс/991/1944/19
У Х В А Л А

05 листопада 2019 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 , на бездіяльність прокурора Київської місцевої прокуратури № 9 щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за заявою від 29.10.2019 року,

ВСТАНОВИЛА

4 листопада 2019 року до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_2 (скаржника) на бездіяльність прокурора Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Скаржник просить зобов`язати прокурора внести відомості за заявою скаржника від 29.10.2019 року, що була зареєстрована в журналі Київської місцевої прокуратури № 9, надати йому пам`ятку про права потерпілого, а також витяг з ЄРДР.

Скаржник у скарзі зазначає, що 29.10.2019 року він подав заяву до Київської місцевої прокуратури № 9 про ознаки корупційних кримінальних діянь за ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України (КК України), «з охопленням ч. 3 ст. 382 КК України і до ст. 111 КК України)». Скаржник у заяві зазначав, що до вчинення цих злочинів причетні прокурори району. Втім, прокурор відмовився видати йому копію протоколу, а видав лише корінець, а також, зі слів скаржника, не вніс відомості в ЄРДР протягом 24-годинного строку, не надав йому витягу та пам`ятки.

Слідча суддя розглянула матеріали скарги та дослідила доводи скаржника.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України), параграфом 1, ст. 303-308 КПК України.

Слідча суддя повинна встановити, чи скарга відповідає вимогам процесуального закону. Для цього необхідно встановити, чи 1) скарга була подана особою, що має право подавати скаргу, 2) скарга підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді (підсудна цьому суду), 3) подана в строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України, а також 4) оскаржується рішення, дія чи бездіяльність слідчого, яка підлягає оскарженню (тобто, належить до зазначених у ч. 1 ст. 303 КПК України).

Чи скарга була подана особою, що має право подавати скаргу

Оскільки скарга подається на бездіяльність слідчого, суд повинен для розгляду цього питання встановити не тільки факт бездіяльності слідчого, а також якої процесуальної дії така скарга стосується (тобто, стосовно чого слідчий не вчинив дій, які слідчий був зобов`язаний вчинити відповідно до процесуального закону). Це необхідно для, зокрема, визначення підстав для задоволення скарги, або ж повернення скарги чи відмови у відкритті провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України заявник, потерпілий, його представник чи законний представник, підозрюваний, його захисник чи законний представник, володілець тимчасово вилученого майна може оскаржити на досудовому провадженні бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у, зокрема, нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк.

Скаржник заявляє у скарзі, що він подав до Київської місцевої прокуратури № 9 заяву-повідомлення про ознаки корупційних кримінальних діянь, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України (КК України), «з охопленням ч. 3 ст. 382 КК України і до ст. 111 КК України)», тобто звернувся зі заявою про вчинення кримінального правопорушення. Таким чином, він є заявником, а тому слідча суддя приходить до висновку, що скарга подана особою, що має право подавати скаргу.

Чи скарга підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді (підсудна цьому суду)

Відповідно до вимог ст. 306 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України), скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду розглядаються слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу. Скарга має бути розглянута не пізніше сімдесяти двох годин з моменту її надходження.

Відповідно до положень ст. 331 Кримінального процесуального кодексу України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 2062, 209, 211, 3661 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України. Примітка статті 45 КК України деталізує перелік антикорупційних злочинів, до яких входять злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 3641, 3652, 368 - 3692 КК України. Пункти 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України встановлюють вимоги до спеціального суб`єкта кримінального правопорушення та розміру шкоди, предмету злочину.

Скаржник подав скаргу на бездіяльність прокурора, який не вніс відомості за заявою про вчинення кримінальних правопорушень прокурорами ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Як вбачається з матеріалів та відомостей щодо цих осіб, вони є керівником місцевої прокуратури та заступником керівника місцевої прокуратури, а саме Київської місцевої прокуратури № 9. Таким чином, заява подана стосовно можливого вчинення прокурорами злочинів, що є предметно підсудні Вищому антикорупційному суду. Проте, Вищий антикорупційний суд розглядає справи із спеціальним суб`єктним складом, а стосовно вчинення кримінальних правопорушень прокурорами у випадку, якщо злочин вчинено прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1 - 4, 5 - 11 частини першої статті 15 Закону України "Про прокуратуру".

До них належать: 1) Генеральний прокурор України; 2) перший заступник Генерального прокурора України; 3) заступник Генерального прокурора України; 4) заступник Генерального прокурора України - Головний військовий прокурор; 5) керівник підрозділу Генеральної прокуратури України (у тому числі перший заступник та заступник Головного військового прокурора, керівник підрозділу Головної військової прокуратури на правах структурного підрозділу Генеральної прокуратури України); 6) заступник керівника підрозділу Генеральної прокуратури України (у тому числі Головної військової прокуратури та Спеціалізованої антикорупційної прокуратури на правах самостійних структурних підрозділів Генеральної прокуратури України); 7) прокурор Генеральної прокуратури України (у тому числі Головної військової прокуратури та Спеціалізованої антикорупційної прокуратури на правах самостійних структурних підрозділів Генеральної прокуратури України); 8) керівник регіональної прокуратури (у тому числі військової прокуратури на правах регіональної); 9) перший заступник керівника регіональної прокуратури (у тому числі військової прокуратури на правах регіональної); 10) заступник керівника регіональної прокуратури (у тому числі військової прокуратури на правах регіональної); 11) керівник підрозділу регіональної прокуратури (у тому числі військової прокуратури на правах регіональної).

Таким чином, скарга стосується невнесення відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення злочинів прокурорами, стосовно яких Вищий антикорупційний суд не розглядає справ, оскільки прокурори є прокурорами місцевої, а не Генеральної чи регіональної прокуратури.

Скарга повертається, якщо, зокрема, скарга не підлягає розгляду у цьому суді (п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України).

Інші питання слідчою суддею не вирішуються, оскільки встановлено підстави для повернення скарги за непідсудністю.

Керуючись ст. ст. 331, 216, 303, 304, 306 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

Повернути скаргу ОСОБА_2 , на бездіяльність прокурора Київської місцевої прокуратури № 9 щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за заявою від 29.10.2019 року.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідча суддяОСОБА_1