Справа № 185/2341/19
Провадження № 1-кп/185/454/19
У Х В А Л А

30 серпня 2019 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002489 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних злочинів, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України,

за участю:

прокурора - ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченого - ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор в черговий раз заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому, заявивши про наявність ризиків у вигляді можливості переховування від суду та вчинення іншого кримінального злочину. Зазначив, що ОСОБА_3 вчинив злочини, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до семи років, не має постійного місця роботи постійного джерела доходу, в нього відсутні міцні соціальні зв`язки.
Захисник просив застосувати у відношенні ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зазначивши, що ризики, зазначені прокурором, не обґрунтовані.

Обвинувачений підтримав думку свого захисника.

Вислухавши думки сторін, розглянувши питання доцільності продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого, враховуючи, що рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обмежує права і свободи обвинуваченого та має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним у КПК України конкретним підставам і меті), що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку запобіжного заходу суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
У ст. 178 КПК України передбачений перелік обставин, що враховуються судом при вирішенні питання про запобіжний захід.

Розглядаючи дане клопотання, суд бере до уваги доводи прокурора і приходить до висновку, що вказаний прокурором ризик переховування від суду має місце, виходячи з обставин пред`явленого обвинувачення та тяжкості покарання, відсутності міцних соціальних зв`язків ОСОБА_3 .. Також суд зважає на відсутність постійного місця роботи у обвинуваченого постійного джерела доходу, що свідчить про наявність ризику можливості вчинення іншого кримінального злочину; характеристики обвинуваченого, надані йому добровольчим батальйоном.

Суд враховує тяжкість кримінального обвинувачення та приходить до висновку, що дані про особу обвинуваченого разом з тяжкістю пред`явленого обвинувачення свідчать на користь позиції сторони обвинувачення. Доводи сторони захисту про відсутність підстав для продовження запобіжного заходу та дані про особу обвинуваченого не спростовують наявні ризики.

Суд враховує, що в п. 35 рішення ЄСПЛ Летельє проти Франції зазначено, що національні судові органи мають передусім забезпечувати, щоб у кожному конкретному випадку строк попереднього ув`язнення обвинуваченого не перевищував розумних меж. І з цією метою вони повинні зважати на всі обставини, що свідчать "за і проти" наявності справжнього суспільного інтересу, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи. Інші альтернативні заходи забезпечення кримінального провадження не попередять заявлений прокурором ризик ухилення від суду.

Задовольняючи клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави.

Враховуючи матеріальне становище обвинуваченого, а саме, що він не працює, не має постійного джерела доходів, тяжкість злочинів, у вчиненні яких він обвинувачується, та обставини їх вчинення, вважає за необхідне визначити йому заставу у розмірі 50 000 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити до 26 жовтня 2019 року, до 21.00 год..
Строк дії ухвали в частині продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 26 жовтня 2019 року, о 21.00 год..

Розмір застави визначити у розмірі 50 000 гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Покласти на ОСОБА_3 , у разі внесення застави, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду відповідно до рішення Конституційного суду України в справі № 3-208/2018(2402/18).

Суддя: ОСОБА_1