УХВАЛА
"03" жовтня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
01 жовтня 2019 р. до Київського районного суду м. Харкова надійшло вказане клопотання прокурора військової прокуратури Харківського гарнізону капітана юстиції ОСОБА_3 , в якому він просить зметою забезпечення збереження речових доказів накласти арешт на майно, що було тимчасово вилучено у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон «Nokia 1200» у корпусі чорно-сірого кольору imei: НОМЕР_1 з сім карткою «Київстар» № НОМЕР_2 .
Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.09.2019 до ВСП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від оператора "102" про те, що приблизно о 21-55 год. їм подзвонив невідомий, який представився, як ОСОБА_5 та повідомив, що в одному з приміщень ДП "Електротяжмаш" розташованого за адресою: м. Харків, проспект Московський, 299, ним закладено вибуховий пристрій, який вибухне через годину. На місце невідкладно виїхала СОГ ВСП ГУНП в Харківській області, які разом зі спеціалістами-вибухотехніками провели огляд території та приміщень ДП "Електротяжмаш", в ході огляду вибухових речовин і пристроїв виявлено не було.
Так, згідно з рапортом о/у ВСП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 23.09.2019 до вчинення вказаного злочину може бути причетний ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
Крім того, згідно з рапортом о/у ВСП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 23.09.2019 оперативним шляхом було встановлено imei: НОМЕР_1 мобільного телефону та номер № НОМЕР_3 з якого здійснювався дзвінок до служби «102» з завідомо неправдивим повідомленням по закладення вибухівки.
Як зазначено прокурором, вилучений мобільний телефон «Nokia 1200» imei: НОМЕР_1 з сім карткою «Київстар» № НОМЕР_2 , на думку слідства, може бути предметом вчинення злочину, а саме: з вказаного мобільного телефону здійснювався дзвінок до служби «102» з завідомо неправдивим повідомленням про закладення вибухівки, у зв`язку з чим вказаний мобільний телефон є основним речовим доказом в рамках досудового розслідування.
Наданий ОСОБА_4 мобільний телефон «Nokia 1200» визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.
Прокурором зазначено, що з метою недопущення знищення вилученого мобільного телефону або його пошкодження, збереження речових доказів, фактичного позбавлення власника майна в подальшом можливості володіти, користуватися та розпоряджатися майном, сторона обвинувачення просить накласти арешт на майно, тимчасово вилучене у ОСОБА_4 .
У судове засідання прокурор не з`явився. Прокурор ОСОБА_3 надав суду заяву про розгляд поданого ним клопотання без його участі у зв`язку із зайнятістю у невідкладних слідчих діях у іншому кримінальному провадженні, повністю його підтримуючи. Неприбуття прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
ОСОБА_4 , власник майна, надав суду заяву про розгляд поданого прокурором клопотання без його участі, не заперечуючи проти його задоволення.
24.09.2019 р. до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого ВСП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором військової прокуратури Харківського гарнізону ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, що було тимчасово вилучено у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон «Nokia 1200» у корпусі чорно-сірого кольору imei: НОМЕР_1 з сім карткою «Київстар» № НОМЕР_2 .
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 26.09.2019 р. вказане клопотання повернуто прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин з моменту отримання даної ухвали.
30.09.2019 р. о 16-00 год. прокурором військової прокуратури Харківського гарнізону ОСОБА_3 отримано копіюухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 26.09.2019 р.
Після чого, 01.10.2019 р. до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора військової прокуратури Харківського гарнізону ОСОБА_3 про арешт майна, тимчасово вилученого у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільного телефону «Nokia 1200».
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Таким чином, після проведення огляду місця події, в ході якого слідчим було виявлене та вилучене майно, слідчий звернувся з клопотанням про накладення арешту на вилучене під час його проведення майно протягом наступного робочого дня після вилучення майна 24.09.2019 р., після чого в межах встановленого слідчим суддею строку після усунення недоліків до суду з клопотанням про арешт майна звернувся прокурор.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та згідно з ч. 3 даної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на майно, що було тимчасово вилучене у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон «Nokia 1200» у корпусі чорно-сірого кольору imei: НОМЕР_1 з сім карткою «Київстар» № НОМЕР_2 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1