Справа № 202/5783/19
Провадження № 1-кс/202/9037/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

30 серпня 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Продукт-Пак-Сервіс» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000877 від 18 листопада 2016 року,-

ВСТАНОВИВ:
20 серпня 2019 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Продукт-Пак-Сервіс» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000877 від 18 листопада 2016 року.

Дане клопотання, згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду, було передано слідчому судді 20 серпня 2019 року.
Розгляд клопотання призначався на 23 серпня 2019 року, однак через відсутність матеріалів кримінального провадження № 0000877 від 18 листопада 2016 року, був перенесений на 30 серпня 2019 року з направленням запиту до СУ ГУНП в Дніпропетровській області та Прокуратури Дніпропетровської області з приводу витребування матеріалів кримінального провадження з метою розгляду скарги.
30 серпня 2019 року на адресу Індустріального районного суду м.Дніпропетровська надійшло повідомлення прокурора першого відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , згідно якого у відповідності до ст.218 КПК України, 10 серпня 2019 року кримінальне провадження № 0000877 від 18 листопада 2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України направлено за підслідністю до Дніпропетровської місцевої прокуратури № 3.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність його повернення.

Відповідно до ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ч. 2 ст.132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ст. 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права.

Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст.129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених розділом 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч.1 ст.17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Статтями 32, 218 КПК України визначено порядок місця проведення досудового розслідування та територіальну підсудність. Зокрема, частиною 1 статті 218 КПК України передбачено, що досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до абзацу 3 пункту 3 листа Вищого спеціалізованого суду України «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» від 05.04.2013 р. №223-559/0/4-13, зазначено, що беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч.7 ст.100, ч.2 ст.132, ч.1 ст.184, ч.1 ст.192, ч.2 ст.199, ч.1 ст.201, ч.3 ст.244, ч.10 ст.290 КПК), з урахуванням положень ч.6 ст.9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч.1 ст.306, ч.3 ст.234 КПК тощо).

Таким чином, застосовуючи аналогію зазначених процесуальних норм, якими унормовані питання підсудності при зверненні слідчих та прокурів до суду із клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до питання відкриття провадження у клопотаннях про скасування арешту, які юрисдикційно знаходяться в інших районах, такі клопотання мають повертаються заявникам із роз`ясненням права на звернення до суду відповідної юрисдикції.

Слід зауважити, що практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року, «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року, «Мельник проти України» від 28.03.2006 року.

Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК України. Одними з таких засад є законність (ст.7 ч.1 п.2 КПК України).

Відповідно до п.2 ч.2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання про скасування арешту майна подане з порушенням територіальної підсудності, матеріали клопотання необхідно повернути заявнику для звернення за територіальною підсудністю.
Керуючись ст. ст. 132, 174, 304, КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ :
Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Продукт-Пак-Сервіс» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000877 від 18 листопада 2016 рокуповернути скаржнику.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала клопотання разом із клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді з дотриманням правил територіальної підсудності відповідно до ч.1 ст.32 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.

Слідчий суддя ОСОБА_1