пр. № 1-кп/759/1436/19
УХВАЛА

30 жовтня 2019 року Святошинський районний суд міста Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , провівши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві підготовче судове засідання по кримінальному провадженню № 0000898 від 02.08.2019 року, відносно

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

обвинуваченого за ч. 2 ст. 286 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_4 , представника потерпілого ОСОБА_5 , потерпілої ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , обвинуваченого ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого за ч. 2 ст. 286 КК України.

Прокурор, якого підтримали потерпіла та її представник, у судовому засіданні просив призначити судовий розгляд кримінального провадження, вважаючи, що обвинувальний акт відповідає вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України, заперечували проти клопотання сторони захисту про повернення обвинувального акту прокурору та залишив на розсуд суду клопотання представника потерпілої про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Представник потерпілої заявила клопотання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки обвинувачений вчиняв вплив на потерпілу, а саме їздив до неї додому, погроз з боку обвинуваченого не було.

Потерпіла підтримала клопотання свого представника про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та суду пояснила, що обвинувачений намагався з неї поспілкуватися, але вона йому відмовила. Після до неї додому приїжджав захисник, а обвинувачений залишався за двором. Погроз з боку обвинуваченого не було.

Захисник, якого підтримав обвинувачений заявив клопотання про повернення обвинувального акту прокурору з тих підстав, що на момент допиту підозрюваного ОСОБА_3 затверджений прокурором обвинувальний акт не містив дату складання, в ньому не має даних про дату та місце народження потерпілої, не зазначена обставина, яка суттєво впливатиме на пом`якшення покарання обвинуваченому, а саме визнання вини і щире каяття, у реєстрі матеріалів досудового розслідування в розділу надання доступу представнику потерпілої, не вказана дата надання доступу до матеріалів та час проведення даної слідчої дії, також реєстр має ряд інших неточностей і не має даних щодо внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 , в ньому не зазначені деякі ухвали суду. Вказав, що ці недоліки можливо усунути в процесі розгляду кримінального провадження. Заперечували проти застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Обвинувачений пояснив, що він намагався зв`язатися з потерпілою, щоб вирішити питання по відшкодуванню шкоди, але коли вона сказала, що не бажає з ним спілкуватися, він більше з нею не спілкувався. Захисник додав, що він без обвинуваченого приїжджав до потерпілої з метою вирішити питання відшкодування збитків, будь-якого фізичного та психологічного тиску на потерпілу не вчиняв.

Суд, вислухавши учасників кримінального провадження, вважає наступне.

Процесуальне рішення, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування є обвинувальний акт, яким має відповідати вимогам ст. 291 КПК України, зокрема: містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення, яке повинно містити посилання на обставини, які у відповідності до положень ст. 91 КПК України входять до предмету доказування, це подія злочину, форма вини, мотив і мета вчинення злочину, вид і розмір шкоди, завданої злочином.

Суд вважає, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 268 КК України, відповідає вказаним вимогам кримінального процесуального законодавства, оскільки обвинувачення, сформульовано відповідно вимогам п. 5 ст. 291 КК України та містить виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, правову кваліфікацію та чітке формулювання обвинувачення, в якому зазначено про всі обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Недоліки, на які звернув увагу захисник підлягають дослідженню у судовому засіданні під час розгляду кримінального провадження по суті, адже остаточного висновку з цього питання можна дійти лише при дослідженні доказів по справі.

Таким чином, кримінальне провадження підсудне Святошинському районному суду міста Києва, обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України, підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України не встановлені. Проведено дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому суд повинен врахувати наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Так ОСОБА_3 раніше не судимий, має постійне місце роботи, обвинувачується у вчиненні тяжкого не умисного злочину, даних про те, що він намагався або вчиняв будь-яких фізичний або моральний вплив на потерпілу з метою залякування або зміни її показань чи вчинення інших дій на його користь, її представником не надано, тому суд вважає клопотання представника потерпілої необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

З метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання у разі постановлення обвинувального вироку, суд вважає необхідним доручити представнику органу пробації скласти досудову доповідь.

Крім цього, 11.10.2019 через канцелярію суду адвокатом ОСОБА_5 в інтересах цивільного позивача ОСОБА_6 було подано цивільний позов до цивільного відповідача ОСОБА_3 , про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення злочину.

Згідно ч. 4 ст. 128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Згідно п. 3, 5, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Всупереч наведеним законодавчим нормам цивільним позивачем в позовній заяві не зазначено ціни позову; не зазначено обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, а саме зазначено про стягнення одного мільйону гривень в рахунок компенсації моральних страждань та матеріальних витрат, пов`язаних із похованням сина, однак не конкретизовано зазначених сум; не зазначено обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а зазначено лише правові норми законодавства; не зазначено попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які цивільний позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Однак цивільним позивачем в позовній заяві не зазначено про підстави звільнення від сплати судового збору

Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Разом з цим, цивільний позивач в позовній заяві зазначає норми цивільно-процесуального законодавства, на підставі яких просить вирішити цивільний позов, а саме статті 3, 15, 118, 119, 123 Цивільного-процесуального кодексу України, тобто в редакції Цивільного процесуального кодексу України, чинного до внесення змін на підставі Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 року, які набрали законної сили 15.12.2017 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 Цивільного процесу кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 128, 177, 178, 183, 291, 314-316 КПК України, ст. ст. 3, 175, 185 ЦПК України суд
УХВАЛИВ:

Клопотання захисника про повернення обвинувального акту прокурору, залишити без задоволення.

Клопотання представника потерпілої про застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, залишити без задоволення.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, на 07 листопада 2019 року о 14:00 годин у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Святошинського районного суду міста Києва за участю прокурора, потерпілої, представника потерпілої, захисника, обвинуваченого, свідків.

Доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь у строк до 15 листопада 2019 року.

Цивільний позов адвоката ОСОБА_5 , поданий в інтересах цивільного позивача ОСОБА_6 до цивільного відповідача ОСОБА_3 , про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення злочину, залишити без руху.

Надати представнику цивільного позивача строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду, до наступного судового засідання, а саме до 07 листопада 2019 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1