Справа № 4910/10/19-к
Провадження1-кп/4910/1/19
18 вересня 2019 року м.Київ
Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3
секретаря судового засідання ОСОБА_4
прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6
захисника ОСОБА_7
обвинуваченого ОСОБА_8
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Нікополь, громадянина України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,
5 вересня 2019 року до Вищого антикорупційного суду надійшов обвинувальний акт щодо обвинувачення ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 6 вересня 2019 року у вказаному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання.
В підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_7 заявив ряд клопотань, які, на його думку, мали бути розглянуті в підготовчому судовому засіданні.
1.Клопотання про скасування арешту майна обвинуваченого ОСОБА_8 .
Своє клопотання захисник обґрунтовує наступним. Необхідність накладення арешту на майно обвинуваченого було мотивоване судом тим, що до обвинуваченого може бути застосована спеціальна конфіскація відповідно до п. 1 ч. 1 ст. ст. 96-2 КК. Інших підстав слідчим суддею вказано не було. В той же час норми про спеціальну конфіскацію були внесені до КК України Законом України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України стосовно виконання Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України», вступили в силу 15.12.2013 року та належать до інших заходів кримінально-правового характеру. Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , був закінчений 05.06.2013 року, тобто до вступу в силу статей 96-1, 96-2 КК України (15.12.2013 року). Отже, зазначені норми погіршують становище обвинуваченого, а тому відповідно до ст. 58 Конституції України та ч. 2 ст. 5 КК України не можуть бути застосовані до обвинуваченого, а тому, слідчий суддя при прийнятті рішення про накладення арешту керувався нормами кримінального закону, які не можуть бути застосовані до обвинуваченого.
Обвинувачений у підготовчому судовому засіданні підтримав позицію свого захисника та просив клопотання задовольнити в повному обсязі.
Прокурор в підготовчому судовому засіданні вказав на безпідставність заявленого клопотання та просив у його задоволенні відмовити в повному обсязі.
Обговоривши у судовому засіданні питання доцільності скасування арешту, вислухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, суд приходить до наступного.
ОСОБА_8 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, а саме: зловживання службовим становищем, тобто умисне, в інтересах третіх осіб використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки, передбачене ч. 2 ст. 364 КК України (в редакції Закону № 3207 - VI від 07.04.2011).
19 липня 2019 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України (в редакції закону № 3207-VI від 07.04.2011), а саме у зловживанні службовим становищем, тобто в умисному, в інтересах третіх осіб використанні службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Судом встановлено, що до свого клопотання про зняття арешту захисником долучено копію ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 29 липня 2019 року роздрукованої з мережі Інтернет.
Згідно п. 15 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно з ч.ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 3 ст. 99 КПК України сторона кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, зобов`язані надати суду оригінал документа.
Надана суду копія ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 29 липня 2019 року роздрукованої з мережі інтернет не надає можливості перевірити дійсність накладення відповідного арешту та підстави, якими керувався слідчий суддя при накладенні арешту, та взагалі не надає можливості встановити, на чиє майно було накладено арешт. А тому суд приходить до висновку щодо безпідставності заявленого клопотання та відмовляє в його задоволенні.
2.Клопотання про скасування арешту майна ОСОБА_9 .
Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав заявлене захисником адвокатом ОСОБА_7 клопотання.
Вислухавши учасників кримінального провадження та дослідивши наявні матеріали кримінального провадження суд приходить да наступного.
Відповідно п. 15 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно до ч.ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 3 ст. 99 КПК України сторона кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, зобов`язані надати суду оригінал документа.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Зі змісту даної правової норми вбачається, що правом на подання відповідного клопотання наділений власник або володілець відповідного майна.
Як вбачається із доданого до клопотання щодо скасування арешту Договору дарування частки у статутному капіталі ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЗАВОД СТАЛЕВИХ ТРУБ «ЮТІСТ» від 16.07.2019 року, він був укладений між ОСОБА_8 (Дарувальник) та ОСОБА_9 (Обдарована).
Згідно п. 1.1.1. Договору ОСОБА_8 (Дарувальник) мав намір передати у власність Обдаровуваному частку у статутному капіталі ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЗАВОД СТАЛЕВИХ ТРУБ «ЮТІСТ», а відповідно до п. 1.1.2. Дарувальник бажав подарувати частку в статутному капіталі ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЗАВОД СТАЛЕВИХ ТРУБ «ЮТІСТ» у розмірі 100%.
Відповідно до п. 3.1. цього Договору Сторонами було погоджено, що право власності у Обдаровуваного на Частку підлягає державній реєстрації і виникає з дня такої реєстрації відповідно до діючого законодавства України, а згідно до п. 3.2. цього Договору моментом переходом права власності на Частку від Дарувальника має бути оформленим двостороннім Актом приймання-передачі, а підписи на такому акті мають бути нотаріально посвідчені.
Такі договірні положення узгоджуються із вимогами п.п. «ґ» п. 3 ч. 5 ст. 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», де передбачено, що для державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю або товариства з додатковою відповідальністю подаються зокрема такий документ … ґ) акт приймання-передачі частки (частини частки) у статутному капіталі товариства… Справжність підписів на документі, зазначеному в підпункті "ґ" цієї частини, засвідчується нотаріально.
На момент розгляду клопотання суду не було надано доказів того, що до ОСОБА_9 перейшло право власності на частку, передбачену Договором дарування частки у статутному капіталі ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЗАВОД СТАЛЕВИХ ТРУБ «ЮТІСТ» від 16.07.2019 року.
Окрім того, на момент розгляду клопотання суду не було надано доказів того, що адвокат ОСОБА_10 , який є захисником ОСОБА_8 , уповноважений здійснювати представленні інтересів ОСОБА_9 ; не було й надано документів на підтвердження того, що клопотання про скасування арешту було подано ОСОБА_7 від імени ОСОБА_8 , який діяв би в інтересах неповнолітньої доньки ОСОБА_9 , оскільки не надано доказів родинних зв`язків між такими особами.
З урахуванням того, що зі змісту ст. 174 КПК України вбачається, що правом на подання відповідного клопотання про скасування арешту наділений власник або володілець відповідного майна, а суду відповідних доказів права власності не надано, як і не надано доказів того, що клопотання від ОСОБА_9 подано уповноваженою на те особою, то суд приходить до висновку щодо відмови в задоволенні цього клопотання.
3.Клопотання про витребування доказів
-копії звітів про результати фінансової діяльності за період діяльності 2011-2014 роки;
-копії декларацій по прибутку за 2011-2014 роки (щорічні);
В обґрунтування свого клопотання захисник ОСОБА_7 в судовому засіданні надав копії адвокатських запитів та докази їх направлення адресатам та повідомив, що відповіді на них не отримані.
Обвинувачений підтримав клопотання свого захисника.
Прокурор просив відмовити в задоволенні клопотання в зв`язку з його необґрунтованістю.
Згідно до ч. 1 ст. 20 КПК України підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 93 КПК України сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.
Вислухавши учасників кримінального провадження та дослідивши наявні матеріали кримінального провадження, суд, зважаючи на потребу в забезпеченні рівності сторін кримінального провадження щодо надання ними суду доказів, та задля забезпечення обвинуваченому права на захист, вважає за необхідне клопотання захисника ОСОБА_7 про витребування згаданих документів задовольнити в заявленому обсязі.
4.Клопотання щодо виклику осіб
Також захисником заявлено клопотання про виклик у судове засідання в якості свідків експертів КНДІСЕ ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , експерта ДНДЕКЦ МВС України ОСОБА_14 , а також клопотання про виклик в судове засідання в якості свідка старшого судового експерта відділу бухгалтерського та податкового обліку та звітності лабораторії економічних досліджень КНДІСЕ ОСОБА_15 .
Обвинувачений підтримав клопотання свого захисника.
Прокурор просив відмовити в задоволенні клопотання в зв`язку з його необґрунтованістю.
Відповідно до ст. 134 КПК України, слідчий суддя під час досудового розслідування чи суд під час судового провадження має право за власною ініціативою або за клопотанням здійснити судовий виклик певної особи, якщо слідчий суддя чи суд встановить наявність достатніх підстав вважати, що така особа може дати показання, які мають значення для кримінального провадження або її участь у процесуальній дії є обов`язковою.
Згідно з ч. 1 ст. 356 КПК України за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.
Відповідно до ч. 7 ст. 101 КПК України висновок експерта надається в письмовій формі, але кожна сторона має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення його висновку.
Відповідно до ч. 2 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд з метою підготовки до судового розгляду вирішує питання, щодо здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту.
Вислухавши учасників кримінального провадження та дослідивши наявні матеріали кримінальному провадження, враховуючи, що суд у підготовчому судовому засіданні не досліджує матеріали кримінального провадження та не надає їм оцінку, а тому відповідно позбавлений можливості встановити чи є певні особи свідками по справі для виклику їх для допиту; захисник не навів належного обґрунтування, що саме повинен роз`яснити експерт; тому суд вважає, що такі клопотання є передчасними та не можу бути задоволені в підготовчому судовому засіданні, що не позбавляє захисника та обвинуваченого права пред`явити такі клопотання в судовому засіданні, зазначивши відповідні підстави та належні обґрунтування.
5.Обґрунтування призначення судового розгляду
Прокурор в судовому засіданні просив суд призначити кримінальне провадження до судового розгляду і викликати в судовий розгляд учасників процесу, вважаючи, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстав для прийняття рішення, передбаченого п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, немає, розгляд справи повинен здійснюватися у відкритому судовому засіданні.
Захисник обвинуваченого не заперечував проти призначення кримінального провадження для розгляду по суті, вважав, що розгляд справи повинен здійснюватися у відкритому судовому засіданні.
Обвинувачений підтримав позицію свого захисника.
Вислухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали обвинувального акта з додатками, з огляду на відсутність підстав для прийняття інших, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України рішень, суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта виходячи з наступного.
Кримінальне провадження підсудне Вищому антикорупційному суду. Під час дослідження цього питання суд враховує ухвалу Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 12 вересня 2019 року по справі № 4910/10/19-к (провадження № 11-п/4911/1/19), якою залишено без задоволення клопотання захисника ОСОБА_7 про передачу цього кримінального провадження за підсудністю з Вищого антикорупційного суду до іншого суду.
Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстави для прийняття рішення, передбаченого п.п.1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, відсутні.
Обвинувальний акт, реєстр матеріалів та цивільний позов були вручені обвинуваченому та його захиснику.
Під час проведення підготовчого судового засідання також встановлено, що угода про визнання винуватості, у порядку статей 468, 469, 470, 472-475 КПК України, до суду не надходила.
Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених пунктами 4-8, 10 ч. 1, ч. 2 ст. 284 КПК України або повернення обвинувального акту прокурору судом не встановлено.
Підстав для здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні не встановлено, клопотань від учасників про розгляд провадження у закритому судовому засіданні не надходило, а тому воно повинно бути розглянуте у відкритому судовому засіданні із забезпеченням повного фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.
Таким чином, беручи до уваги, що у підготовчому судовому засіданні жодних обставин, які б перешкоджали призначенню судового розгляду, не встановлено, суд під час підготовки до судового розгляду, з`ясувавши необхідність проведення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, з`ясувавши питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вчинивши всі необхідні для підготовки судового розгляду дії, завершує підготовку до судового розгляду.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України, суд після завершення підготовки до судового розгляду постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.
6.Строки призначення справи
Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Згідно до ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Ч. 2 ст. 316 КПК України передбачений граничний строк для призначення судового розгляду, зокрема, судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.
На підставі викладеного, керуючись статтями 27, 177, 183, 197, 199, 314, 315, 316 КПК України, суд -
П О С Т А Н О В И В:
2. Судовий розгляд кримінального провадження здійснюватиметься у відкритому судовому засіданні колегією суддів Вищого антикорупційного суду у складі: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 .
3. Викликати у судове засідання прокурора обвинуваченого, захисника, представника потерпілого.
-копії звітів про результати фінансової діяльності за період діяльності 2011-2014 роки;
-копії декларацій з податку на прибуток підприємств за 2011-2014 роки (щорічні);
Необхідну інформацію надати суду у строк який не перевищує 7 днів.
Необхідну інформацію надати суду у строк який не перевищує 7 днів.
6. У задоволенні клопотання щодо виклику у судове засідання в якості свідків експертів КНДІСЕ ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , експерта ДНДЕКЦ МВС України ОСОБА_14 відмовити.
7. У задоволенні клопотання щодо виклику у судове засідання в якості свідків старшого судового експерта відділу бухгалтерського та податкового обліку та звітності лабораторії економічних досліджень КНДІСЕ ОСОБА_15 відмовити.
8. Копії ухвали про призначення справи до судового розгляду вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику, представнику потерпілого.
9. Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення.
10. Ухвала суду оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя: ОСОБА_1
Судді: ОСОБА_2
ОСОБА_3