Справа № 204/5232/19
Провадження № 1-кс/204/1606/19
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2019 року Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

за участю захисника адвоката ОСОБА_4 ,

за участю підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м.Дніпро клопотання слідчого СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дніпропетровська, українця, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, який має на утриманні малолітнього сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

14.04.2014 Кіровським районним судом м. Дніпропетровська за ч.1 ст.309, ч.1 ст.311 КК України до позбавлення волі на строк 2 роки; на підставі ст.75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком 1 рік;

23.12.2017 у кримінальному провадженні №0004148 від 23.12.2017 обвинувальний акт за ч.2 ст.185, ч.3 ст.185 КК України направлено до Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська, рішення не прийнято;

21.03.2018 у кримінальному провадженні №0000212 від 19.01.2018 обвинувальний акт за ч.1 ст.309 КК України направлено до Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська, рішення не прийнято, -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

26 липня 2019 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 24.07.2019 приблизно о 23 год. 00 хв., маючи умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у інше приміщення, прибув до аптеки, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 . Потім, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у інше приміщення, невстановленим під час досудового слідства, заздалегідь підготовленим предметом, шляхом віджиму відчинив металопластикові вхідні двері, таким чином проник до середини приміщення аптеки, де на касовій зоні побачив картонну коробку з грошовими коштами у розмірі 245,00 гривень, які належать потерпілій ОСОБА_8 . Продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_5 , знаходячись у середині приміщення аптеки, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , викрав чуже майно, а саме: картонну коробку з грошовими коштами у розмірі 245,00 гривень, спричинивши потерпілій ОСОБА_8 матеріальний збиток на вказану суму. У момент вчинення злочинних дій, які ОСОБА_5 вважав необхідними для доведення злочину до кінця, до аптеки звернув свою увагу свідок ОСОБА_9 та помітив, що ОСОБА_5 здійснює крадіжку, поєднану з проникненням у інше приміщення, та намагаючись припинити злочині дії останнього почав кричати йому, щоб він припинив свої злочинні дії. Однак, ОСОБА_5 , розуміючи, що його дії перестали носити таємний характер та переросли у відкрите викрадення чужого майна поєднане із проникненням у інше приміщення, так як його дії стали очевидними для свідка ОСОБА_9 , утримуючи при собі викрадене майно став втікати з місця вчинення злочину. ОСОБА_5 , реалізовуючи умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у інше приміщення, з метою утримання викраденого майна і уникнення затримання, з викраденим майном з місця вчинення злочину зник, однак, через деякий час був затриманий свідком ОСОБА_9 .
Своїми умисними діями ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.186 КК України, тобто відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з проникненням у інше приміщення.
Доказами, які підтверджують обґрунтованість підозри ОСОБА_5 є протокол огляду від 25.07.2019; протокол огляду від 25.07.2019; протокол огляду від 25.07.2019; показання потерпілої ОСОБА_8 ; показання свідка ОСОБА_9 ; показання свідка ОСОБА_10 ; протокол затримання у порядку ст.208 КПК України; повідомлення про підозру ОСОБА_5 ; показання підозрюваного ОСОБА_5 .
Враховуючи те, що ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин та обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, який згідно виду та розміру покарання, визначеного в санкції частини статті у відповідності до положень ч.4 ст.12 КК України відноситься до тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до восьми років, вказують на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, та свідчать про те, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки за вказаний злочин передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки свідки являються знайомими для підозрюваного та мешкають по сусідству в одному будинку за адресою: АДРЕСА_3 ; вчинити інше кримінальне правопорушення, так як ОСОБА_5 раніше вже вчиняв аналогічні корисливі злочини проти власності.
Отже, враховуючи викладене, слідчий вважає, що зібрані під час досудового розслідування докази в сукупності підтверджують існування обґрунтованої підозри
ОСОБА_5 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, що в свою чергу відповідно до положень ч.2 ст.177 КПК України є підставою для застосування запобіжного заходу.
Під час розгляду клопотання підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання.

В судовому засіданні захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, посилаючись на те, що останній хворіє на тяжку хворобу серця, наявний псоріаз, а також позитивно характеризується за місцем проживання.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити в повному обсязі.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходжу до висновку, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.5 Конвенції про захист прав людини та основних свобод гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканість.

В силу ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Згідно з вимогами ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Судове рішення стосовно запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повинно відповідати вимогам ст.370 КПК України, тобто повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, та містити як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, врахування особи винного та інших обставин, в тому числі ризиків, наведених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з наданих матеріалів, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність обрання щодо підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки при розгляді клопотання, слідчий суддя з`ясував, що наведені у ньому дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, наявність ризиків, передбачених п.п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме існує ризик того, що ОСОБА_5 , будучи офіційно не працевлаштованим, раніше судимим, усвідомлюючи невідворотність покарання та його наслідки, з метою уникнення відповідальності за вчинене, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, існує обґрунтований ризик, що підозрюваний ОСОБА_5 , може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як підозрюваний вчинив дане кримінальне правопорушення повторно.

Таким чином, приходжу до висновку про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , що узгоджується з положеннями ст.178 КПК України.

Обраний запобіжний захід відносно підозрюваного узгоджується також з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду у справі за скаргою «Москаленко проти України», де зазначено, що обґрунтована підозра щодо вчинення заявником тяжкого злочину могла первісно виправдовувати його тримання під вартою. Необхідність забезпечити належний хід провадження (зокрема, для отримання показань свідків) також була достатньою підставою для первісного тримання заявника під вартою. Також вказано, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

З огляду на викладене, клопотання слідчого підлягає задоволенню, а до підозрюваного ОСОБА_5 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а також не зможуть запобігти ризику, передбаченому п. 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Крім того, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ч. 3 ст. 183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

З урахуванням викладеного слідчий суддя вважає, що такою сумою застави необхідно визначити 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає суму 38420 гривень, що буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.194 КПК України на підозрюваного ОСОБА_5 повинні бути покладені обов`язки, передбачені п. п. 2, 3, 4 ч.5 ст.194 КПК України на строк не більше 2 (двох) місяців. У разі невиконання цих обов`язків підозрюваним відносно нього можуть наступити наслідки, передбачені КПК України.

Таким чином, при обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 врахована також правова позиція, викладена у рішенні ЄСПЛ у справі Харченко проти України, та розглянута можливість застосування щодо підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, розмір якої визначено з урахуванням дійсних обставин вчиненого правопорушення та положень ч. 4 ст. 182 КПК України.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 110, 131-132, 176-178, 183-187, 193-194, 196-197, 205, 309-310, 369-372, 392-393, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів до 23 вересня 2019 року.

Визначити відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у кримінальному провадженні у розмірі 38420 (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять) грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали у національній грошовій одиниці на депозитний рахунок з наступними реквізитами: одержувач ГУК у м. Києві/м. Київ/ 22030200, , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, р/р 6001, код класифікації доходів бюджету 22030200.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до Чечелівського відділення поліції Дніпропетровського відділу поліції ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області та до суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвалу направити до Чечелівського відділення поліції Дніпропетровського відділу поліції ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області - для виконання.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1