печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 грудня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , адвоката - ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна.

В С Т А Н О В И В :

18.09.2018 до провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що на підставі ухвал Печерського районного суду м. Києва від 24.11.2014 та 30.05.2014 було накладено незаконно та необґрунтовано арешт на майно, яке належить ОСОБА_6 . Враховуючи зазначене, адвокат просить скасувати арешти, накладені ухвалами Печерського районного суду м. Києва від 24.11.2014 та 30.05.2014.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 просив задовольнити клопотання з викладених в ньому підстав.

Прокурор у судовому засідані заперечував щодо задоволення клопотання так як необхідність в арешті не відпала.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України 07.05.2014 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості щодо зловживання своїм службовим становищем колишнім головою Національного банку України ОСОБА_3 при створенні телеканалу "Банківське телебачення", в результаті діяльності якого протягом 2011-2012 років привласнені кошти державного бюджету України у розмірі 117,97 млн. грн., тобто за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.11.2014 року накладено арешт на майно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дружини ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме на видаткову частину належних їй рахунків у банківських установах.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.05.2014. року накладено арешт на видаткову частину відкритих на ім`я ОСОБА_6 рахунків у ПАТ «Ощадбанк» (МФО 300465).

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Відповідно до ст. 60 Сімейного кодексу України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу).

Згідно із ч. ч. 1, 3 ст. 369 ЦК України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними та мають право уповноважити одного з них на вчинення правочинів щодо розпорядження спільним майном.

При постановлені ухвали слідчи суддя керувався тим, що не накладення арешту на майно підозрюваного, у тому числі на спільну сумісну власність ОСОБА_7 разом із його дружиною ОСОБА_6 , може призвести до його зникнення, шляхом реалізації цього майна подружжям, чи уповноваженими ними особами.

Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що наведені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що в подальшому застосуванні арешту відпала потреба, оскільки заявником не надано доказів на підтвердження доводів викладених у клопотанні та слідчий суддя позбавлений можливості витребування доказів за власною ініціативою.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено необґрунтованість накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в продовженні дії такого заходу забезпечення кримінального провадження, існують підстави для подальшого збереження арешту майна, а відтак у задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України,

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1