ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №11-сс/819/74/19 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія: скарга на ухвалу про
обрання запобіжного заходу у вигляді тримання
під вартою. Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2019 року м. Херсон

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Херсонського апеляційного суду в складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря ОСОБА_5

з участю прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_8

розглянувши відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , прокурора військової прокуратури Херсонського гарнізону Південного регіону України на ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 29.12.2018 року щодо підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000119 за ч.3 ст. 368 КК України, -

встановила:

Зазначеною ухвалою слідчого судді задоволено клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_9 та застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 22.02.2019 року включно. Визначено заставу в розмірі 130 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, яка складає 249730 грн., з покладанням на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_7 зазначає, що факти, які б свідчили про існування ризиків, що ОСОБА_8 може ухилитися від органів досудового слідства та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення судом не наведені. Також зазначає, що ОСОБА_8 має на утриманні неповнолітніх дітей, постійне місце проживання та міцні соціальні зв`язки. Прокурором не було доведено наявність підстав вважати, що існують ризики, недостатність застосування менш суворих запобіжних заходів. Також, апелянт зазначає про недотримання слідчим суддею і практики Європейського суду з прав людини з аналогічних питань. Прокурором не було доведено наявність обґрунтованої підозри, що ОСОБА_8 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 368 КК України.

Просить ухвалу слідчого судді змінити, та обрати ОСОБА_8 запобіжний заходу у вигляді домашнього арешту або альтернативний захід у вигляді застави.

Прокурора військової прокуратури Херсонського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_6 в апеляційній скарзі просить ухвалу слідчого судді щодо ОСОБА_8 скасувати, постановити нову якою обрати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Визначити заставу в розмірі 2 000 000 грн. Мотивує доводи тим, що визначена застава слідчим суддею не забезпечить виконання підозрюваним обов`язків. Зазначає, що застава була внесена в перший робочій день після оголошення ухвали, що свідчить про те, що її розмір є помірним для підозрюваного. На думку сторони обвинувачення, застава, яка за своїм розміром є достатньою для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та відповідає суспільному інтересу відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини складає 2 000 000 грн.

Заслухавши суддю-доповідача щодо суті поданої апеляційної скарги, захисника ОСОБА_7 та підозрюваного ОСОБА_8 , які підтримав апеляційну скаргу, а апеляційну скаргу прокурора вважали необґрунтованою, прокурора, який пітримав апеляційну скаргу прокурора та заперечував проти задоволення апеляційної скарги захисника, в судових дебатах залишилися на своїх позиціях, перевіривши матеріали справи і доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

При вирішенні питання про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею встановлено доведеність прокурором обставин, передбачених ст.194 ч.1 КПК України, а саме:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження слідчим відділу СУ ГУНП в Херсонській області капітаном поліції ОСОБА_9 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000119 за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
29.12.2018 року слідчий відділу СУ ГУНП в Херсонській області капітан поліції ОСОБА_9 , звернулася з клопотанням, погодженим прокурором військової прокуратури Херсонського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під ватрою підозрюваного ОСОБА_8 у кримінальному провадженні № 0000119 за ч. 3 ст. 368 КК України.
Відповідно до положень ст. ст. 177, 183 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання переховування від органів досудового розслідування чи вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити вище вказані дії.
Відповідно до оголошеної ОСОБА_8 підозри, він 28.12.2018 року близько 12-40 годин перебуваючи в квартирі АДРЕСА_2 , одержав через гр. ОСОБА_10 від ОСОБА_11 неправомірну винагороду в розмірі 28000 грн.за вчинення ним дій з використанням його службового становища в інтересах ОСОБА_11 пов"язаної з придбанням Генічеською міською радою квартири АДРЕСА_2 .
Так, відповідно до матеріалів кримінального провадження 28.12.2018 року ОСОБА_8 в порядку ст. 208 КПК України було затримано а.п. 36-39) і 29.12.2018 року 19.11.2018 року його повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч.3 ст. 368 КК України (а.п. 61-68) і ця підозра підтверджена матеріалами кримінального провадження, а саме: заявою ОСОБА_11 про вчинене кримінальне правопорушення ( а.п. 11 12 ); протоколом огляду місця події ( а.п. 13-14), протоколом огляду та вручення грошових коштів ( а. п. 19-20), протоколомосвідування особи ( а. п. 21- 23), протоколом допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_10 ( а. п. 24 32).
У даному кримінальному провадженні, зв`язок підозрюваного ОСОБА_8 з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами, сукупність яких дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_8 до вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.
Висновок слідчого судді про необхідність обрання запобіжного заходу тримання під вартою щодо ОСОБА_8 відповідає фактичним обставинам справи і такий висновок підтверджується перевіреними слідчим суддею доказами, яким дана належна оцінка.
Відповідно до положень п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад п`ять років.
Відповідно до положень ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини вказані в зазначеній статті.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Словосполучення «обґрунтована підозра» передбачає наявність існування фактів або інформації, які б переконали неупередженого спостерігача в тому, що ця особа, можливо, вчинила злочин («Cebotari v. Moldova», п. 48).
При оцінці позбавлення свободи будь-кого суд не обмежується проголошеними видимими цілями взяття та тримання під вартою, про які йдеться, але також розглядає істинні наміри та цілі, що стоять за ними («Боцано проти Франції»).
Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Як встановив слідчий суддя і це підтверджується матеріалами провадження ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі від 5 до 10 років. Слідчий суддя правильно звернув увагу, що є ризики передбачені ст. 177 КПК України, підозрюваний може ухилятися від органів досудового слідства та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, про що свідчить те, що він офіційно не працевлаштований та не має законного джерела доходу, немає зареєстрованого місця проживання, тобто не має стійких соціальних зав`язків а також тяжкість покарання, що загрожуватиме підозрюваному у разі визнання його винним.
Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ( «Летельє проти Франції»).

Таким чином, доводи апеляційної скаргиадвоката ОСОБА_7 про можливість звільнення ОСОБА_8 з-під варти є безпідставними. Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у якому оголошено про підозру ОСОБА_8 , дані про його особу та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчим суддею правильно обраний такий запобіжний захід.
Зазначені обставини, вказують на існування ризиків того, що підозрюваний може ухилятися від органів досудового слідства та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ці ризики відповідно до ч.2 ст. 177, ст.183 КПК виправдовують застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та нівелюють доводи підозрюваного про стан його здоров`я.

Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_8 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_8 .

Отже, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_8 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. З огляду на викладені обставини колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З цим висновком погоджується колегія суддів апеляційного суду.

Доводи захисника щодо наявності на утриманні неповнолітніх дітей, постійного місця проживання та міцних соціальних зв`язків не мають такого ступеню довіри, що можуть бути враховані апеляційним судом як такі, що мають запобіжний вплив на поведінку підозрюваного та не можуть свідчити про наявність у нього міцних соціальних зв`язків у місці його постійного проживання, оскільки із матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_8 , не працює, офіційного джерела доходів не має, а також тяжкість покарання, що загрожуватиме підозрюваному у разі визнання його винним та наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Доводи апеляційної скарги прокурора про те, що визначена застава слідчим суддею не забезпечить виконання підозрюваним обов`язків є обґрунтованими.

Слідчий суддя при визначені підозрюваному альтернативний запобіжній захід у вигляді застави в розмірі 130 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, не в достатній мірі врахував тяжкість злочину за яким підозрюється ОСОБА_8 та його майновий стан, а тому з цих підстав ухвала суду підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали.

Згідно із ст.183 ч. 3 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ст. 185 ч.5 п.3 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Колегія суддів вважає, що розмір застави має бути визначений в розмірі 160 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 307360 грн., оскільки враховуючи обставини кримінального провадження, тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 та його майновий стан саме такий розмір застави, що відповідає вимогам п.1-3 ч. 5 ст. 182 КПК України, здатен забезпечити у разі її внесення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків і не може бути визнаний завідомо непомірним для підозрюваного. Колегія суддів наголошує, що розмір застави є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні. Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що клопотання слідчого про необхідність обрання запобіжного заходу тримання під вартою щодо ОСОБА_8 відповідає фактичним обставинам справи, а апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню частково, а апеляційна скарга адвоката ОСОБА_7 задоволенню не підлягає..
Керуючись ст. ст. 407 ч. 3 п. 1; 422 КПК колегія суддів,

постановила:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , залишити без задоволення,

Апеляційну скаргу прокурора військової прокуратури Херсонського гарнізону Південного регіону України задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 29.12.2018 року щодо підозрюваного ОСОБА_8 скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_9 про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 22.02.2019 року, включно.

Визначити заставу ОСОБА_8 в розмірі 160 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 307360 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Херсонського апеляційного суду.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

На підставі ст.194 ч.5 КПК України, у разі внесення застави, на строк дії ухвали покласти на підозрюваного ОСОБА_8 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду, прокуратури, органу досудового розслідування;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини свої неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала набуває законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

(підпис) (підпис) (підпис)

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

З оригіналом згідно

Суддя Херсонського апеляційного суду ОСОБА_2