КИЇВСЬКИЙ AПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 листопада 2018 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві матеріали за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2018 року, відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с. Гельмязів Золотоніського району Черкаської області, громадянина України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

за участю
прокурора ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено клопотання старшого слідчого в ОВС 2 відділення 5 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_8 , погоджене з прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 , та продовжено строк тримання під вартоюОСОБА_6 до 14 грудня 2018 року з визначенням розміру застави у вигляді 250 (двісті п`ятдесят) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 440 500 (чотириста сорок тисяч п`ятсот) гривень 00 копійок.
Відповідно до ухвали, слідчим суддею було враховано те, що в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням підозрюваного під вартою ОСОБА_6 буде переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки підозрюваному, у випадку доведеності його вини загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, з конфіскацією майна, підозрюваний з метою ухилення від покарання може незаконно впливати на свідків та потерпілу, які мають бути допитані в судовому засіданні, у випадку передачі обвинувального акту до суду. Крім того, ОСОБА_6 має зв`язки у кримінальному середовищі та серед співробітників правоохоронних органів, що дає підстави вважати, що підозрюванийбуде переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Не погоджуючись з рішенням суду захисник ОСОБА_5 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , подав апеляційну скаргу в якій просить змінити ухвалу слідчого судді, а саме продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 до 14 грудня 2018 року включно, визначити ОСОБА_6 розмір застави в межах від 20 до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Захисник вважає, що до підозрюваного можливим було б застосувати заставу в межах від 20 до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки застава в межах 250 прожиткових мінімумів доходів громадян в сумі 440 500 грн. може бути застосована лише у виключних випадках, а посилання на них в ухвалі відсутні, що дозволяє стверджувати про те, що слідчий суддя допустився помилки при визначенні суми розміру застави.

Апелянт стверджує, що визначений судом розмір застави є завідомо не помірним для підозрюваного ОСОБА_6 з огляду на його скрутне матеріальне становище, оскільки він офіційно не працевлаштований, раніше не судимий.
Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваного, який підтримав подану апеляційну скаргу і просив її задовольнити, доводи прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисникапідлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, №0000054 від 09.02.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 359, ч. 2 ст. 289, ч.ч. 2, 3 ст. 189, ч. 3 ст. 365, ч.ч. 1, 2 ст. 263 КК України, за підозрою ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, та за підозрою ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_13 є активним членом окремого злочинного угрупування, що діє на території м. Києва, Київської та Черкаської областей, яке спеціалізується на незаконному використанні спеціальних технічних засобів для отримання несанкціонованого доступу до автотранспортних засобів з метою подальшого незаконного заволодіння ними.
02 травня 2018 року ОСОБА_14 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.289 КК України.
03 травня 2018 року слідчим суддею Шевченківського районнго суду м. Києва до ОСОБА_10 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 29 червня 2018 року.
22 червня 2018 року постановою заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до чотирьох місяців, тобто до 02 вересня 2018 року.
26 червня 2018 року ОСОБА_14 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 24 серпня 2018 включно.
16 серпня 2018 року постановою першого заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до шести місяців, тобто до 02 листопада 2018 року.
21 серпня 2018 року ОСОБА_14 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 19 жовтня 2018 року включно.
10 жовтня 2018 постановою першого заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до восьми місяців, тобто до 02 січня 2019 року.
11 жовтня 2018 року старший слідчий в ОВС 2 відділення 5 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_8 , за погодженням з прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 , звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про продовження відносно підозрюваного ОСОБА_6 строку тримання під вартою.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2018 року зазначене клопотання задоволено.
Перевіряючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Розглядаючи клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення, в порядку ст. 199 КПК України, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу та умови, за яких таке продовження можливе.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для продовження ОСОБА_6 строку тримання під вартою перевірялись при розгляді клопотання. При цьому був допитаний підозрюваний ОСОБА_6 , вислухана думка прокурора та захисника, з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання застосування запобіжного заходу.
Під час судового розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд з`ясував питання про те, чи підтверджується наявність зазначених у клопотанні слідчого підстав, застосування запобіжного заходу, передбачених статтею 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України, судом також враховано вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення вищезазначеного кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винуватим, а також інші дані про особуОСОБА_6 в їх сукупності.
Слідчий суддя в ухвалі зазначив, що підозра у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого кримінального правопорушення є обґрунтованою та підтверджується вагомими доказами, які містяться в матеріалах кримінального провадження.
На об`єктивне переконання і колегії суддів апеляційного суду сукупність всіх даних зазначених в ухвалі слідчого судді дає достатні підстави вважати обґрунтованою підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, що є підставою для продовження до підозрюваного відповідних заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а також те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
За таких умов, слідчий суддя, як вважає колегія суддів, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку прийшов до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язує його з ними, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення.
Крім того, сторона захисту в своїй апеляційній скарзі не заперечує причетність ОСОБА_6 до інкримінованого кримінального правопорушення.

Продовжуючи застосування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Враховуючи викладені обставини, колегія суддів вважає, що ухвала суду відповідає вище вказаним вимогам, і що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для продовження застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Разом з тим, заслуговують на увагу доводи захисника щодо непомірного розміру застави.

Так, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, обставини кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів приходить до висновку про доцільність визначити ОСОБА_6 заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, як альтернативу запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою, яка буде співмірною з існуючими в кримінальному провадженні ризиками та в разі її внесення зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
До такого висновку колегія судів дійшла з огляду на майновий стан підозрюваного, який повною мірою не був з`ясований під час розгляду клопотання слідчим суддею та з огляду на розмір заподіяних кримінальними правопорушеннями збитків і кількості підозрюваних у даному кримінальному провадженні.

З огляду на вищенаведене, колегія суддів вважає, що у відповідності до п.2 ч. 3 ст. 407 КПК України, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням апеляційним судом нової ухвали, якою клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувати щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, та визначити підозрюваному заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, щостановить 140 960 гривень, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194, 199, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 - задовольнити.
Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2018 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого в ОВС 2 відділення 5 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_8 , погоджене з прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 , та продовжено строк тримання під вартоюОСОБА_6 до 14 грудня 2018 року з визначенням розміру застави у вигляді 250 (двісті п`ятдесят) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 440 500 (чотириста сорок тисяч п`ятсот) гривень 00 копійок. скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого в ОВС 2 відділення 5 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_8 , погоджене з прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 , про продовження строку тримання під вартоюОСОБА_6 задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,до 14 грудня 2018 року включно, з визначенням розміру застави 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 140 960 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду (м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а, , реєстраційний рахунок: 2186), банк надавача послуг: ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО банку: 820172).
Роз`яснити, що заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик;
- не відлучатися із населеного пункту, за місцем реєстрації, проживання чи перебування без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
-з дати до ГСУ СБ України свій паспорт громадянина України, та інші паспорти, що дають можливість виїзду за кордон.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 14 грудня 2018 року,включно.

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи в якій утримується підозрюваний.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа установи в якій утримується підозрюваний, негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_6 , та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора у даному кримінальному провадженні та Київський апеляційний суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_6 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала набирає законної сили з часу проголошення і оскарженню не підлягає.
Судді:

підпис підпис підпис
_______________ _______________ _____________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/1225/2018
Категорія: ст. 199 КПК України
Слідчий суддя у суді першої інстанції ОСОБА_15
Доповідач в суді апеляційної інстанції ОСОБА_1