Номер провадження:1-кс/521/7297/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
З клопотання слідчого та доданих до нього матеріалів, вбачається, що 10 вересня 2018 року до чергової частини Малиновського ВП в місті Одесі ГУНП в Одеській області надійшла заява ОСОБА_5 , про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено факт самовільного будівництва прибудови до нежитлового приміщення, здійснене невідомими особами.
Під час здійснення досудового розслідування слідчим проведено огляд місця події в ході якого виявлено, що до нежитлового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , прилягає прибудова розмірами приблизно 7x4 метри, яка займає прилеглу територію до будинку, та розташована на відведеному фундаменті, чим обумовлена зміна розмірів приміщення та конструкції. Прибудова огороджена металевим парканом, та в прибудові відсутні вікна в віконних рамах.
Згідно довідки КП ЖКС «Черьомушки» за раніше зазначеною адресою розташовано квартиру 42,80 квадратних метри на першому поверсі будинку, та особовий рахунок за квартирою відкрито на особу ОСОБА_6 .
Відповідно до інформації із єдиного реєстру документів, а саме Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначеними наслідками (СС1), згідно якої за адресою: АДРЕСА_1 , здійснена «Реконструкція нежитлового приміщення офісу-магазину без зміни геометричних розмірів». Замовником декларації є ОСОБА_6 . Датою закінчення будівництва 06 серпня 2018 року. Окрім того загальною площею нежитлового приміщення визначено 72,20 квадратних метри.
13 вересня 2018 року проведено огляд місця події, а саме раніше зазначеної прибудови, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено, що група невстановлених осіб здійснює установку вікон в віконні рами прибудови.
В ході допиту у якості свідка ОСОБА_7 , встановлено, що замовником вікон в прибудову є ОСОБА_6 , який в свою чергу дуже наполягав на швидкому встановленні вікон, не пояснюючи причини прискорення робіт.
Згідно інформації з Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 135821006 від 29 серпня 2018 року, власником нежитлового приміщення офісу-магазину загальною площею 72,20 квадратних метри, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , є ОСОБА_6 . Підставою для реєстрації права власності є раніше зазначена Декларація про готовність об`єкта до експлуатації, яка містить в собі відомості, не відповідаючі дійсності.
Орган досудового слідства вважає, що власник нежитлового приміщення розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , самовільно звів прибудову до нежитлового приміщення, та надав до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, інформацію, що не відповідає дійсності, з метою приховування факту самовільного будівництва прибудови до нежитлового приміщення та незаконного збільшення приміщення до 72,20 квадратних метрів, у зв`язку із чим, слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.
Слідчий підтримав клопотання, а також з метою забезпечення арешту майна, вважав, що є всі законі підстави для розгляду клопотання без явки особи, яка є його власником.
Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
З метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя вважає, за необхідне здійснити розгляд клопотання за відсутністю власника майна.
Стаття 170 КПК України передбачає підстави для арешту майна, та зазначає яке саме майно може бути арештовано.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Метою арешту майна, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України серед інших, є збереження речових доказів. У випадку передбаченому пунктом 1 частини другої ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України /ч. 3 ст. 170 КПК України/.
Слідчий суддя вважає, що правовою підставою для арешту майна є сукупність об`єктивних даних та розумних підозр які свідчать про те, що майно є доказом у вказаному злочині
При вирішені питання про арешт майна слідчий суддя враховує: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Таким чином, під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено необхідність для арешту вказаного майна, оскільки воно є предметом вчинення кримінального правопорушення, оскільки є об`єктом кримінально-протиправних дій.
Керуючись ст. ст. 132, 170, 172, 173, 175, 376 КПК України, слідчий суддя, -

Виконання ухвали про арешт майна негайно доручити слідчому та прокурору.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчий суддя ОСОБА_1