ППровадження № 1-кс/243/764/2019
Справа № 243/2282/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 березня 2019 року
Слідчий суддя Слов`янського
міськрайонного суду
Донецької області ОСОБА_1 ,
за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3
слідчого СВ
Слов`янського ВП ГУ НП
в Донецькій області ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5 ,
підозрюваної ОСОБА_6 ,
розглянувши у судовому засіданні в залі судових засідань Слов`янського міськрайонного суду Донецької області (Донецька область, м. Слов`янськ, вул. Добровольського, 2) клопотання слідчого СВ Слов`янського ВП ГУ НП в Донецькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Тетянівка Слов`янського району Донецької області, громадянки України, з середньою освітою, не працюючої, раніше не судимої, заміжньої, яка має малолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000461 від 06 березня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,
ВСТАНОВИВ:
07 березня 2019 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, в межах якого здійснюється досудове розслідування, надійшло клопотання слідчого СВ Слов`янського ВП ГУ НП в Донецькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000461 від 06 березня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 06 березня 2019 року у денний час доби, точного часу під час досудового розслідування не встановлено, у приміщенні квартини АДРЕСА_3 , між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які перебували в стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, трапився конфлікт. Під час конфлікту ОСОБА_6 , з метою умисного протиправного позбавлення життя ОСОБА_7 , розуміючи, що в результаті її злочинних дій може наступити смерть останнього, і бажаючи настання таких наслідків, нанесла ножем два удари по тілу та голові ОСОБА_7 , спричинивши йому колото-різану рану задньої поверхні грудної клітини з права та колото-різану рану скроневої ділянки ліворуч, від якої останній помер на місці.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України вбивство, тобто умисне противоправне заподіяння смерті іншій людині.
06 березня 2019 року ОСОБА_6 було затримано у порядку ст. 208 КПК України.

06 березня 2019 року складено та вручено ОСОБА_6 повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою.
У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 його підтримав з підстав наведених у клопотанні, просив задовольнити його у повному обсязі.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засідання клопотання слідчого також підтримав, вважає, що існують всі підстави для його задоволення. Зазначив, що на теперішній час зібрано достатньо доказів щодо наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваною особливо тяжкого злочину. Вважає, що підозрювана може ухилитися від слідства та суду, оскільки у неї відсутні міцні соціальні зв`язки, ніде не працює, зловживає спиртними напоями.
Підозрювана ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечувала проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Захисник в судовому засіданні заперечував проти застосування відносно його підзахисної запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Вважає, що доцільність застосування до ОСОБА_6 найсуворішого запобіжного заходу стороною обвинувачення не доведено, оскільки у клопотанні лише перелічені ризики, однак будь яких обґрунтувань, які б свідчили про їх наявність не наведено. За таких обставин вважає, що можливо застосувати до ОСОБА_6 більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт або заставу.
Заслухавши думку прокурора, слідчого, підозрюваного та захисника, вивчивши копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

- протоколом огляду місця події від 06 березня 2019 року, безпосереднім об`єктом огляду якого є місце мешкання ОСОБА_6 , а саме - квартира АДРЕСА_3 , де виявлено труп чоловічої статі;

- письмовим поясненнями ОСОБА_6 від 06 березня 2019 року, відповідно до яких остання зазначила, що вранці 06 березня 2019 року між нею та співмешканцем ОСОБА_8 відбувалась сварка, яка мала місце у квартирі АДРЕСА_3 . В ході сварки вона нанесла ОСОБА_8 один удар ножом у спину;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 06 березня 2019 року, з якого вбачається, що ОСОБА_6 є його донькою. Вранці 06 березня 2019 року він бачив на руці доньки ножове поранення, яке, зі слів доньки, їй під час сварки наніс ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 06 березня 2019 року, відповідно до якого свідок ОСОБА_10 та ОСОБА_6 вранці 06 березня 2019 року вживали спиртне. Приблизно об 11 годині того ж дня свідок ОСОБА_10 виявив труп ОСОБА_8 в квартирі АДРЕСА_3 . Разом з трупом у квартирі знаходилась схвильована ОСОБА_6 ;

- довідкою № 113 від 06 березня 2019 року з КЛПЗ «Міська клінічна лікарня м. Слов`янськ», з якої вбачається, що ОСОБА_6 був встановлений діагноз: різана рана лівої кісті;

- довідкою судово медичного експерта від 07 березня 2019 року, відповідно до якої причиною смерті ОСОБА_8 стала проникаюча колото-різана рана задньої поверхні грудної клітини справа з ушкодженням правої легені.

Згідно позиції Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182)

Отже, стороною обвинувачення доведене, що існує обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Слідчий суддя враховує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної обґрунтованої підозри передбачає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. За таких обставин, слідчий суддя вважає, що підозра ОСОБА_6 у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України при викладених у клопотанні обставинах є достатньою та обґрунтованою для цілей застосування запобіжного заходу.

З наданих до клопотання документів, які характеризують особу підозрюваної, а також встановлених в судовому засіданні обставин, вбачається, що ОСОБА_6 заміжня, однак тривалий час проживає окремо від чоловіка; має малолітню дитину, яка не перебуває на її утриманні, оскільки виховується в інтернаті; офіційного місця роботи не має, а також не має постійного та достатнього джерела доходів; зловживає алкогольними напоями; раніше не судима; на обліку у лікаря-психіатра та лікаря нарколога не перебуває.

На думку слідчого судді, ризиками, визначеними ст. 177 КПК України та доведеними слідчим та прокурором, у даному кримінальному провадженню є:

- ризик переховування від органів досудового розслідування та суду, усвідомлюючи про неминучість покарання за вчинений нею особливо тяжкий злочин, за який Законом передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від 7 до 15 років;

- ризик незаконного впливання на свідків у кримінальному провадженні, оскільки свідок ОСОБА_9 є рідним батьком підозрюваної, а свідок ОСОБА_10 є її колишнім співмешканцем.

- ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
- вчинити інше кримінальне правопорушення.
Крім того, слідчий суддя, при розгляді клопотання про обрання відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу враховує обставини, перелік яких передбачений ст. 178 КПК України, для оцінки ризиків, які можуть слугувати поряд з підставами, визначеними ст. 177 КПК України для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно ст. 176 КПК України у кримінальному провадженні можуть бути застосовані такі запобіжні заходи як особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Разом з цим, з наявного клопотання та з пояснень наданих в судовому засіданні прокурором, слідчим, слідчим суддею вбачається, що застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні буде недостатнім, і це пов`язано, зокрема, із тим, що підозрювана не має постійного достатнього джерела доходів, рухомого чи нерухомого майна та вкладів у банку, відсутні міцні соціальні зв`язки та постійне місце мешкання. Тому, слідчий суддя позбавлений можливості застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді застави. Запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання чи домашнього арешту не зможе запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

З наведених обставин суд вважає необґрунтованими доводи адвоката ОСОБА_5 про недоведеність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та відсутність обґрунтованої підозри.

У разі застосування до підозрюваної ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, неможливо запобігти вищевказаним ризикам, оскільки всі вони передбачають перебування на волі, що дає можливість вчинити дії, вказані у наведених ризиках, тим самим негативно вплинути на повне, об`єктивне та всебічне встановлення істини у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;

Таким чином, виходячи з положень ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, ст.ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи матеріали додані в обґрунтування клопотання, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки підозрюваної, а також те, що остання підозрюється у вчиненні злочину, що відносяться до категорії особливо тяжких злочинів, вчинила злочин в стані алкогольного сп`яніння, а також має схильність до вчинення злочинів, має можливість незаконного впливу на свідків та може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, слідчий суддя приходить до висновку, щодо підозрюваної ОСОБА_6 необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_6 слідчий суддя своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

При вирішенні питання про можливість одночасного визначення розміру застави із покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків, суд враховує, що відповідно до положень ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

У даному кримінальному провадженні ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, який спричинив загибель людини.

Зважаючи на викладене слідчий суддя вважає за необхідне не визначати підозрюваній ОСОБА_6 розмір застави, оскільки застава не зможе у повній мірі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 132, 177, 183, 193, 196 КПК України, -
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Слов`янського ВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000461 від 06 березня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою в Бахмутській УВП № 6 Південно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції України, на строк 60 (шістдесят діб), починаючи з 06 березня 2019 року по 04 травня 2019 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали виготовлений 11 березня 2019 року.

Слідчий суддя
Слов`янського міськрайонного суду
Донецької області ОСОБА_1