Справа № 202/720/19
Провадження № 1-кс/202/1536/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА
08 лютого 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся в рамках кримінального провадження № 0000538 від 22 грудня 2018 року з клопотанням, погодженим із прокурором, в якому просить накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на наступні речі: пару кросівок марки «Рібок» темно-синього з червоним кольору, дві пари берців чорного кольору з маркуванням на підошві 275 та 270, а також мобільний телефон марки «IPhone 6» ІМЕІ НОМЕР_1 з сім картою НОМЕР_2 , які було вилучено 06.02.2019 року в ході проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що 21.12.2018 року близько 20 години 00 хвилин троє невідомих осіб, одягнуті на обличчі в балаклави, проникли до приміщення літньої кухні, присадибної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , в якому знаходились господар будинку ОСОБА_6 , дружина господаря ОСОБА_7 та їх дочка ОСОБА_8 , де із застосуванням насильства, яке є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, заволоділи грошовими коштами, золотими виробами потерпілих, а також спричинили ножове поранення ОСОБА_6 , від якого останній помер.

06.02.2019 року було проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено: пару кросівок марки «Рібок» темно-синього з червоним кольору, дві пари берців чорного кольору з маркуванням на підошві 275 та 270, а також мобільний телефон марки «IPhone 6» ІМЕІ НОМЕР_1 з сім картою НОМЕР_2 .

Зазначені речі можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні, містити на собі сліди злочину, у зв`язку з чим з метою запобігання їх пошкодженню або знищенню виникла необхідність у накладанні на них арешту.

У судове засідання учасники кримінального провадження не з`явилися, їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим і підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000538 від 22 грудня 2018 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 289 КК України.

В даному кримінальному провадженні 06.02.2019 року було проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: пару кросівок марки «Рібок» темно-синього з червоним кольору, дві пари берців чорного кольору з маркуванням на підошві 275 та 270, а також мобільний телефон марки «IPhone 6» ІМЕІ НОМЕР_1 з сім картою НОМЕР_2 .

Постановою слідчого зазначені речі визнані речовими доказами.

За змістом частини першої статті 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з частиною другої статті 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Зокрема, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК).

Так, за приписами статті 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею 173 КПК визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Згідно з частиною другою статті 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу) , розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб (частина четверта статті 170 КПК).

Слідчий суддя вважає доведеним, що був вчинений злочин і наявні обґрунтовані підстави вважати, що вилучені під час обшуку у ОСОБА_5 речі, а саме: пара кросівок марки «Рібок» темно-синього з червоним кольору, дві пари берців чорного кольору з маркуванням на підошві 275 та 270, мобільний телефон марки «IPhone 6» ІМЕІ НОМЕР_1 з сім картою НОМЕР_2 , відповідають критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки зберегли на собі сліди злочину, містять інші відомості, які можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі за допомогою експертних досліджень.
У той же час існує загроза приховування, пошкодження, знищення даних речей, оскільки на сьогодні в кримінальному провадженні ще не проведені всі необхідні слідчі дії та експертні дослідження, а володілець зазначених речей як особа, заінтересована в результатах кримінального провадження, має можливість розпорядитися ними.
Отже, матеріали клопотання слідчого доводять наявність правових підстав для накладення арешту на вищевказані речі.
На переконання слідчого судді, в даному випадку накладення арешту відповідає потребам досудового розслідування та не матиме тяжких наслідків.
Тому з метою збереження речових доказів необхідно накласти арешт на вилучені під час обшуку у ОСОБА_5 пару кросівок марки «Рібок» темно-синього з червоним кольору, дві пари берців чорного кольору з маркуванням на підошві 275 та 270, мобільний телефон марки «IPhone 6» ІМЕІ НОМЕР_1 з сім картою НОМЕР_2 , заборонивши їх відчуження, розпорядження та користування ними.

Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого задовольнити.
Накласти арешт на вилучені під час обшуку у ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 пару кросівок марки «Рібок» темно-синього з червоним кольору, дві пари берців чорного кольору з маркуванням на підошві 275 та 270, мобільний телефон марки «IPhone 6» ІМЕІ НОМЕР_1 з сім картою НОМЕР_2 , заборонивши їх відчуження, розпорядження та користування ними.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1