гСправа № 358/994/18 Провадження № 1-кс/358/113/19
УХВАЛА

19 лютого 2019 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі заяву обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №1-кп/358/29/19 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

15 лютого 2019 року обвинувачений ОСОБА_4 подав до Богуславського районного суду Київської області заяву про відвід судді ОСОБА_6 , який є головуючим у кримінальному провадженні № 1-кп/358/29/19 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Свою заяву обвинувачений ОСОБА_4 мотивує тим, що у нього виникають сумніви щодо об`єктивності та неупередженості судді ОСОБА_6 при розгляді вищезазначеної справи. Свою заяву виклав з використанням нецензурних слів.

Під час судового розгляду заяви про відвід судді обвинувачений ОСОБА_4 пояснив, що суддя ОСОБА_6 в той день, коли він запізнився на підготовче судове засідання, запросив його до себе в кабінет, де в присутності свого помічника висловив позицію щодо можливого призначення суворого покарання, використавши при цьому нецензурні слова. За таких обставин на переконання заявника суддя своєю поведінкою проявив упередженість в результатах розгляду справи.

Захисник ОСОБА_5 підтримав позицію свого підзахисного.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_6 , оскільки після надходження до суду обвинувального акту щодо ОСОБА_4 до Богуславського районного суду головуючим по справі суддею ОСОБА_7 не було вчинено жодних дій, які б могли свідчити про заінтересованість судді в розгляді справи чи в його упередженості.

Суддя ОСОБА_6 не побажав дати пояснення з приводу заявленого відводу.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні пояснила, що вона була присутня при розмові судді ОСОБА_6 з обвинуваченим ОСОБА_4 , що мало місце в кабінеті судді. Під час розмови суддя попередив ОСОБА_4 про своєчасну явку до суду та повідомив про дату наступного с удового засідання. Висловлювання судді з приводу можливого призначення покарання ОСОБА_4 вона не чула.

Суд, виконавши вимоги ч. 3 ст. 81 КПК України, приходить до висновку, що заява ОСОБА_4 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 75 КПК України встановлені обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Так, пунктами 3,4 ст. 75 КПК України визначено, що такими обставинами є: коли суддя особисто заінтересований в результатах провадження, або за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Перелік підстав для відводу судді, передбачений ст. ст. 75 та 76 КПК України є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Відповідно до ч. 4 ст. 80 КПК України заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відвід повинен бути мотивованим (ч. 5 ст. 80 КПК України).

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так, у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду, слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

В контексті вищевикладеного, в заявленій обвинуваченим ОСОБА_4 заяві про відвід судді, заявником не наведені обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості судді з урахуванням об`єктивного критерію, а саме - факти, які не залежать від поведінки судді, але можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

За наведеного вище, суд приходить до висновку, що заявлений відвід не підлягає задоволенню, оскільки з урахуванням об`єктивного критерію не ґрунтується на вимогах ст. 75 КПК України, в яких визначено підстави для відводу судді, а тому, наведенні заявником обставини, які не підтверджені об`єктивно, не можуть свідчити про упередженість судді.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 75,76, 80, 81 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №1-кп/358/29/19 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1