Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/57/19 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія 115 (93, 94) Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28.02.2019 року. Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 12.02.2019 року, якою щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Долинська Долинського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, освіта професійно-технічна, розлученого, не працючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, 30.01.2019 року відносно ОСОБА_7 до Долинського районного суду Кіровоградської області направлено обвинувальний акт за вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, починаючи з 17.30 години 12 лютого 2019 року до 12 квітня 2019 року включно.

інші учасники судового розгляду:
прокурор ОСОБА_8

захисник адвокат ОСОБА_6

ВСТАНОВИЛА:
В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді районного суду про обрання відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Зазначає, що в оскаржуваній ухвалі без висновків, обгрунтування та доказів, з посиланням на абстрактні та нереальні ризики, вказано на неможливість затосування більш мяких запобіжних доказів або альтернативного запобіжного заходу ніж тримання під вартою. Зазначає, що згідно практики Європейського суд з прав людини сама по собі тяжкість злочину, у якому підозрюється особа не може бути беззаперечною підставою для обрання найсуворішого запобіжного заходу. Також вказує, що слідчим суддею невірно пораховано строк запобіжного заходу підозрюваного ОСОБА_9 , оскільки його фактично затримано о 01 год. 30 хв. 11 лютого та саме з цього часу потрібно відраховувати строк тримання під вартою, а не з часу постановлення ухвали про обрання запобіжного заходу, як було зроблено в оскаржуваному рішенні.

Органом досудового розслідування ОСОБА_9 повідомлено про підозру у тому, що він 10.02.2019 року близько 22 години перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходився разом зі своїм знайомим ОСОБА_10 в приміщенні домоволодіння останнього по АДРЕСА_2 . під час спілкування між ОСОБА_7 та його знайомим ОСОБА_10 на грунті особливих неприязних стосунків виникла сварка, в ході якої ОСОБА_7 з метою помсти за образи, маючи умисел на позбавлення життя ОСОБА_10 , завдав ударів кулаками рук та взутими ногами по життєво важливих органах голови та тулуба, чим самим спричинив потерпілому тілесні ушкодження внаслідок яких наступила смерть.

Ухвалою слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 12.02.2019 року підозрюваному ОСОБА_7 , у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України запобіжний захід у виді тримання під вартою, починаючи з 17.30 години 12 лютого 2019 року до 12 квітня 2019 року включно.
Рішення слідчого судді мотивовано тим, що виходячи з матеріалів клопотання є підстави вважати, що висунута підозра є обґрунтованою. ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого, умисного злочину, який вчинено у стані алкогольного сп`яніння, пов`язаного зі спричиненням смерті іншій людині. Покарання за даний злочин передбачено у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років. Ці обставини дають підстави стверджувати, що підозрюваний може переховуватись від відповідальності та перешкоджати здійсненню кримінального провадження шляхом неявки на виклики слідчого, прокурора та суду, впливати на свідків, інших учасників у цьому ж кримінальному провадженні з метою схилити їх вчинити дії на свою користь. З огляду на вищезазначене клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
Заслухавши доповідача, в дебатах захисника - адвоката ОСОБА_6 , який підтримав подану апеляційну скаргу, думку прокурора, який частково підтримав апеляційну скаргу, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до таких висновків.

Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
В обґрунтування клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий посилався на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України; наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, які на переконання слідчого, у сукупності із даними про особу підозрюваного свідчать про недостатність застосування до ОСОБА_7 більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою.
Порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Так, слідчий суддя встановив, що надані стороною обвинувачення у кримінальному провадженні докази доводять обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, наявність реальних ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені п.1,2,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, недостатність застосування до ОСОБА_7 більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання його під вартою, для запобігання ризиків, що встановлені судом.
Мотиви прийнятого слідчим суддею рішення викладені в ухвалі, яка відповідає вимогам ст.196 КПК України. З висновками слідчого судді погоджується і апеляційний суд.
Доводи захисника щодо необґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення є необгрунтованими.
У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1(c), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року). Матеріали кримінального провадження, на які послався слідчий у клопотанні та наведені в оскаржуваній ухвалі слідчого судді, дають підстави вважати підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, як на те посилається захисник, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, так у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року Суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою».
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_7 умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення, свідчать про його підвищену суспільну небезпеку. Санкція ч.1 ст.117 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років. У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів». Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання його винним, у сукупності із даними про особу підозрюваного, який, за матеріалами досудового розслідування офіційно не одруженого, не працюючого, характеризується посередньо, схильний до вчинення кримінальних правопорушень, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, що в цілому негативно впливає на його репутацію та свідчить про його антисуспільну поведінку та спростовує доводи апеляційної скарги захисника про можливість застосування до ОСОБА_7 менш суворого запобіжного заходу.
За викладених обставин у сукупності колегія суддів дійшла висновку, що саме запобіжний захід у вигляді тримання підозрюваного під вартою в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України. Застосування більш м`яких запобіжних заходів до ОСОБА_7 є недостатнім.
Рішення слідчого судді є обґрунтованим, воно ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтвердженні достатніми даними, дослідженими та оціненими слідчим суддею.

Однак, рішення слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області підлягає скасуванню у зв`язку з наступним.
Відповідно до ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.
Відповідно до матеріалів справи, а саме протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, ОСОБА_7 було затримано о 01 год. 30 хв. 11 лютого 2019 року, а тому і строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повинен обчислюватися саме з цією дати та часу, а не з 17.30 години 12 лютого 2019 року, як вказано слідчим суддею Долинського районного суду в оскаржуваному рішенні.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 183, 193, 194, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 12 лютого 2019 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 , починаючи з 17.30 години 12 лютого 2019 року до 12 квітня 2019 року включно скасувати.
Задовольнити клопотання слідчого СВ Долинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_11 , про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Застосувати щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, починаючи з 01 години 30 хвилин 11 лютого 2019 року до 01 години 30 хвилин 11 квітня 2019 року включно.
Ухвала набирає законної сили негайно, є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді (підписи):
З оригіналом згідно:
Суддя Кропивницького
апеляційного суду ОСОБА_2