Справа № 191/5092/18
Провадження № 1-кс/191/1409/18
У Х В А Л А
іменем України

28 грудня 2018 року м. Синельникове

Слідчий суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Синельникове клопотання слідчого СВ Синельниківського ВП ГУПН в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна, а також перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження №0002087, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даному матеріалу,

В С Т А Н О В И В:
В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що 22.12.2018 року приблизно о 18:30 годин, інспекторами СРПП Синельниківського ВП по вул. Виконкомівська, м. Синельникове, було зупинено автомобіль марки МАЗ 437040 р.н., НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_5 , 1968 р.н., який без будь-яких документів перевозив фрагменти деревини.

За даним фактом 23 грудня 2018 року в ЄРДР було зареєстровано кримінальне правопорушення за №0002087 та розпочато розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

В ході огляду місця події 22.12.2016 року о 19:45 годин, на території Синельниківського ВП, розташованого за адресою: Дніпропетровська область, м. Синельникове, вул. Виконкомівська 36, виявлено автомобіль марки МАЗ білого кольору, моделі 437040 із номером шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , та реєстраційним номером НОМЕР_1 . Під час огляду у вказаному автомобілі у фургоні розмірами 2,35 х 2,50 х 6 метрів, було виявлено фрагменти свіжо спиляної деревини, яка перебуває у вологому стані, різних розмірів, діаметром фрагментів деревини від 11 см., до 60 см., з навантаженням від переду до заду фургону з наповненими на всю довжину та ширину фургону та висотою приблизно 1,45 метрів. Загальну кількість фрагментів деревини, що перебуває у фургоні без повного вивантаження перерахувати не надалось можливим, заповнення 2,30 х 5,90 х 1,45 метрів, у верхній частині фургону мається вільне місце.

Вказаний автомобіль марки МАЗ білого кольору, моделі 437040 із номером шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , та реєстраційним номером НОМЕР_1 , є предметом, який являється знаряддям вчинення кримінального правопорушення і згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, має значення речових доказів у кримінальному провадженні.

Вилучене в ході проведення огляду місця події, а саме: автомобіль марки МАЗ білого кольору, моделі 437040 із номером шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , та реєстраційним номером НОМЕР_1 та фрагменти дерев, які розташовані у фургоні вказаного автомобілі, загальна кількість яких на даний час не встановлена, є предметами, які являються знаряддям вчинення кримінального правопорушення, таким чином не може бути повернутий особам, причетним до вчинення кримінального правопорушення, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, виникає необхідність у накладенні арешту на зазначене майно.

З метою забезпечення належного зберігання речових доказів стороною кримінального провадження просить накласти арешт на вилучене під час огляду майно.

Прокурор у судовому засідання проти задоволення клопотання не заперечував .

Розглянувши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст.94 КПК України, ст.132 КПК України, ст.173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та спів розмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Кримінальна відповідальність за ст. 246 КК України настає за незаконну порубку дерев і чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, що заподіяло істотну шкоду, а також вчинення таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах. Об`єктивна сторона цього кримінального правопорушення полягає у повному відокремленні дерева або чагарника від кореня будь-яким способом (спилювання, зрубування, повалення транспортним засобом тощо), та/або викорчовуванні - видаленні деревостану з корінням; та/або пошкодженні дерева або чагарника до стану припинення росту (наприклад, відокремлення основних гілок від стовбура дерева, глибокі насічки на стовбурі дерева). У випадку кваліфікації за ознакою заподіяння істотної шкоди, що має місце у даному випадку, цей злочин є закінченим з моменту заподіяння такої шкоди, тобто досягнення необхідного обсягу порубки.

Відповідні дані повинні міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до вимог ч.1 ст.170 КПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо виконання рекомендацій, які містяться у шостій доповіді Європейської комісії про стан виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, стосовно удосконалення процедури арешту майна та інституту спеціальної конфіскації» № 1019-VIII від 18 лютого 2016 року, який набрав чинності 28 лютого 2016 року арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно , в тому числі, є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном тощо.

Таким чином, дії з незаконно порубленою деревиною, в тому числі її складування, завантаження, транспортування тощо, складом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, не охоплюються та виходять за його межі, а отже автомобіль марки МАЗ білого кольору, моделі 437040 із номером шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , та реєстраційним номером НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_5 - не є знаряддям або предметом вчинення цього злочину та не несе на собі його слідів, а тому не відповідає ознакам речового доказу, встановленим ст. 98 КПК України, і не може бути арештований на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Також, зважаючи на положення ч. 4 ч. 6 ст. 170 КПК України, відсутні підстави для арешту цього автомобіля з метою забезпечення конфіскації як виду покарання або спеціальної конфіскації, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, оскільки не вбачається, що цей автомобіль належить особі, яка є підозрюваним, обвинуваченим, засудженим у даному кримінальному провадженні, або особі, до якої пред`явлений цивільний позов.

Так, подаючи клопотання до суду слідчим не зазначені зокрема: підстави для накладення арешту на майно відповідно до положень статті 170 КПК України, а є посилання лише на мету збереження речового доказу; відсутнє належне обґрунтування необхідності арешту транспортного засобу; не взято до уваги розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Подане клопотання не містить опису вилучених фрагментів свіжо спиляної деревини, яка перебуває у вологому стані, їх розміру та ваги.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для арешту майна, а тому в задоволенні клопотання слідчого необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.170-172 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Синельниківського МВ ГУМВС України в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна відмовити.

Відмова у задоволенні клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі всього тимчасово вилученого майна.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1