Справа №295/7496/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.05.2019 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000408 від 14.05.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з указаним клопотанням, посилаючись на те, що досудовим розсілдуванням встановлено, що близько 09-30 год. 13.05.2019 року ОСОБА_5 , 1987 року народження, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , перебуваючи неподалік будинку АДРЕСА_1 , нанесла тілесні ушкодження дерев`яною ручкою сапки, яка має металевий кінець трикутної форми, ОСОБА_6 , 1993 року народження. 14.05.2019 року вказана подія внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000408 та по данному провадженню розпочате досудове розслідування.

Клопотання обгрунтоване тим, що 13.05.2019 року сапку з деревянною ручкою та залізним кінцем трикутної форми було вилучено під час огляду місця події неподалік будинку АДРЕСА_1 у ОСОБА_5 та визнано речовим доказом у кримінальному провадженні. Тому з метою збереження речового доказу просить накласти арешт на зазначену сапку та тимчасово позбавити її власника ОСОБА_5 можливості відчуження, розпорядження та користування.

У судовому засіданні слідчий підтримав вимоги клопотання з підстав, викладених у ньому.

Заслухавши слідчого, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як убачається із витягу з кримінального провадження № 0000408 від 14.05.2019 року, Житомирським РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування за ч. 1 ст. 125 КК України.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Статтею 171 КПК України передбачено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач. При цьому клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Із змісту клопотання про арешт майна та протоколу огляду місця події від 13.05.2019 року слідує, що сапку з деревянною ручкою та залізним кінцем трикутної форми було вилучено під час огляду місця події 13.05.2019 року, а звернувся слідчий до суду з клопотанням про арешт майна лише 15.05.2019 року згідно відтиску штампу на поштовому конверті.

Зважаючи на пропуск слідчим процесуальних строків на звернення із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, яке є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а також речовим доказом, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання про арешт майна.

Згідно із ч. 3 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 170-173 КПК України слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відмовити.

Зобов`язати слідчого Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 повернути ОСОБА_5 сапку з дерев`яною ручкою та залізним кінцем трикутної форми, вилучену у неї під час огляду місця події 13.05.2019 року неподалік будинку АДРЕСА_1 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оголошення повного тексту ухвали о 17-10 год. 20 травня 2019 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1