Справа № 487/3236/19
Провадження № 1-кс/487/3467/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.04.2019 року Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання страшого слідчого СВ Заводського ВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроджеця с. Трикати Вознесенського району Миколаївської обалсті, українця, громадянин України, х неповною середньою освітою, не одруженого, офіційно не працює, раніше судимого, не має зареєстрованого місця проживання та постійного місця, тимчасово проживав за адресою АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

27.04.2019 року старший слідчий СВ Заводського ВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_7 , за погодженням із прокурором Заводського відділу Миколаївської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , без можливості внесення застави.

Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, посилаючись на неможливість запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якої міри запобіжного заходу ніж тримання під вартою, просив про задоволення клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні провину не визнав, заперечував проти задоволення клопотання посилаючись на не обґрунтованість підозри, яка не підтверджується будь-якими доказами, зокрема показами свідків, які не підтвердили, що бачили, що саме він наніс удар ОСОБА_8 , а їх покази викликають сумнів щодо їх достовірності, між ним та ОСОБА_9 конфлікту не було, умислу на вбивсто у нього не було.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_6 заперечував щодо задоволення клопотання посилаючись на необґрунтованість підозри та просив застосувати більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думки сторін кримінального провадження, суддя вважає, що вказане клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Із матеріалів клопотання встановлено, що СВ Заводського відділу поліції ГУ Національної поліції в Миколаївській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001674 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

26.04.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме у вчиненні кримінального правопорушення при наступних обставинах:

25.04.2019 року приблизно о 21:00 годин, точного часу на даний час не встановлено, ОСОБА_5 , перебуваючи не подолік будинку АДРЕСА_2 , побачив ОСОБА_8 . В подальшому на ґрунті раніше виниклих неприязнених стосунікв до останнього, ОСОБА_5 підбіг до ОСОБА_8 та наніс йому один удар кулаком в область обличчя. В результаті вказаних дій між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 розпочалась бійка, в ході якої у ОСОБА_5 виник злочинний корисливий умисел, направлений на вбиство ОСОБА_8 . Реалізуючи свій злочинний умисел на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 , ОСОБА_5 дістав гострий предмет, який останній зберігав при собі та наніс ним один удар в область грудної клітини зліва, в результаті чого, у ОСОБА_8 утворились тілесні ушкодження у вигляді поранення грудної клітини. В подальшоу ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а ОСОБА_10 від отриманих тілесних ушкоджень помер. Згідно виписки про причину смерті ОСОБА_8 смерть останнього настала в результаті проникаючого сліпого, колото-різанного поранення грудної клітини з пошкодженням сердця, що супроводжувалось внутрішньо-плевральною кровотечею.

Тим самим ОСОБА_5 підозрюється у вбивстві, тобто у протиправному заподіяннні смерті іншій людині.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України підтверджують досліджені матеріали кримінального провадження: протоколом огляду місця події, протоколом огляду трупу, протоколами допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , які підтвердили, що між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 25.04.2019 року був конфлікт, протколом свідка ОСОБА_5 , протоколами обшуку, під час яких були вилучені речі із слідами бурого кольору протоколом впізнання особи, згідно якого ОСОБА_17 впізнала ОСОБА_8 .

Слідчий суддя критично оцінює доводи сторони захисту про необґрунтованість підозри ОСОБА_5 , оскільки оцінка достатності доказів на обґрунтування підозри особи у вчиненні злочину на стадії досудового розслідування має менший стандарт доведеності у порівнянні з доведеністю винуватості особи у вчиненні злочину поза розумним сумнівом за результатами судового розгляду.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причино виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Європейський суд з прав людини у рішенні «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» 12244/86; 12245/86; 12383/86, 30 серпня 1990 р. зазначив «…наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин …».

Сукупність тих даних, які долучені до клопотання слідчого та даних досліджених в судовому засіданні, підтверджує собою факт існування обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Крім того, з матеріалів кримінального провадження та пояснень наданих в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до переконання про доведення прокурором існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч.1 ст. 177 КПК України, про що свідчить наступне:

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, обізнаний про місце проживання свідків, не має зареєстрованого місця проживання.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддя враховує те, що ОСОБА_5 не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей, не має зареєстрованого місця проживання та постійного місця проживання, раніше судимий, за вчинення тяжких майнових злочинів, у тому числі злочинів поєднаних із спричиненням насильства, офіційно не працює.

Слідчий суддя вважає, що саме такий вид запобіжного заходу як тримання під вартою забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, позбавить його можливості переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, продовжити кримінальне правопорушення та вчинити інше кримінальне правопорушення. Запобігти ризикам, які зазначені в клопотанні слідчого, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливо, оскільки будь-які більш м`які види запобіжного заходу не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти вказаним ризикам.

Слідчий суддя критично оцінює доводи сторони захисту щодо можливості запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якої міри запобіжного заходу.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.

Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України слідий судя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи, що вчинений злочин спричинив загибель людини, підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК Кодексу, слідчий суддя вважає за необхідне не визначити підозрюваному розмір застави.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 194-197, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Заводського ВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_7 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави, з утриманням в державній установі «Миколаївський слідчий ізолятор» до 27.06.2019 року (включно).

Ухвала слідчого судді в частині тримання під вартою ОСОБА_5 діє до 27.06.2019 року (включно).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1