Справа № 760/5414/18
провадження 1-кс/760/3522/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2018 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши, в залі суду, клопотання директора ТОВ « Квінта Компані» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, у рамках кримінального провадження внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000062 від 22 грудня 2017 року,

в с т а н о в и в:

В провадженні слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва перебуває клопотання директора ТОВ « Квінта Компані» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, у рамках кримінального провадження внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000062 від 22 грудня 2017 року

Клопотання обґрунтовується тим, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 26 січня 2018 року було накладено арешт на поточний рахунок ТОВ «Квінта Компані» (код за ) № НОМЕР_1 у ГРУ Західне ПАТ «КБ «Приватбанк», м. Київ, МФО 325321.

Заявник вважає, що з набранням чинності 01 січня 2017 року Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного капіталу України» від 21.12.2016 року № 1797-VIII, яким із Податкового кодексу України виключено розділ XVIII-2 «Податкова міліція», -слідчі податкової міліції, зокрема, СУ ФР ГУ ДФС у Київській області, позбавленні будь-яких повноважень, в тому числі, і повноважень на ведення досудового розслідування.

Крім того, заявник зазначає у клопотанні, що як формально, так і по суті, питання застосування слідчим суддею заходу забезпечення кримінального провадження № 0000062 у вигляді накладення арешту на поточний рахунок ТОВ «Квінта Компані», є безпідставним з правової точки зору і таким, що порушує права і охоронювані законом інтереси ТОВ «Квінта Компані».

Відповідно до частини 1 статті 114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

Чинний КПК України закріплює порядок розгляду слідчим суддею, судом клопотання про скасування арешту майна, яке має бути розглянуто не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно (частина 2 статті 174 КПК України).

Чинне кримінально-процесуальне законодавство України не передбачає можливості розгляду клопотання за відсутності заявника.

В судові засідання призначені 16.03.2018 р., 16.04.2018 р., 24.04.2018 р., 16.05.20918 р. директор ТОВ «Квінта Компані» не з`явився, про час та місце розгляду був належним чином повідомлений, причини своєї неявки суду не повідомив.

Уповноважена службова особа СУ ФР ГУ ДФС у Київській області заступник начальника ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_4 подав до суду лис в якому вказано, що кримінальне провадження № 0000062 від 22 грудня 2017 року на виконання постанови Генеральної прокуратури України від 20.02.2018 року про доручення проведення досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні направлено до ГСУ ФР ДФС України.

Вивчивши та дослідивши матеріали клопотання та подану заяву, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.
Кримінально процесуальний кодекс України не містить загального положення про заборону зловживання процесуальними правами.
Заборона зловживання процесуальними правами не потребує закріплення у нормах КПК України, оскільки вона є загальноправовим (конституційним) принципом і поширюється на всі галузі права.
На думку слідчого судді, неодноразова неявка без поважної причини особи, яка подала клопотання, свідчить про фактичне не підтримання поданої скарги.
Згідно приписів частини 1, 2, 6 статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Відповідно до частини 3 статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що віднесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим кодексом.
Виходячи з принципів змагальності і диспозитивності кримінального процесу, визначених статтями 7, 22, 26 КПК України, оскільки особа, яка подала клопотання неодноразово в судові засідання не з`являлася, що на думку слідчого судді свідчить проте, що вона не підтримує вимоги клопотання, з яким звернулась.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1