Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/4711/18
Провадження № 1-кс/711/1832/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2018 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань - ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора - ОСОБА_3 ,
підозрюваної - ОСОБА_4 ,
захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором відділу прокуратури Черкаської області ОСОБА_3 , що винесене у кримінальному провадженні № 0000037, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.02.2018, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Сухополь Пружанського району Брестської області, республіки Білорусь, громадянки України, одруженої, здійснюючої підприємницьку діяльність як фізична особа-підприємець, не судимої, з вищою освітою, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, -

в с т а н о в и в :

Старший слідчий в ОВС СУ ГУ Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, за погодженням прокурора відділу прокуратури Черкаської області ОСОБА_7 , що винесене у кримінальному провадженні № 0000037, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.02.2018, в якому просить застосувати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч.5 ст. 191 КК України, запобіжний захід у вигляді застави.
В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 , будучи фізичною особою - підприємцем (далі ФОП ОСОБА_4 ) (ІПН НОМЕР_1 , юридична адреса АДРЕСА_1 ), основним видом діяльності якої є оброблення даних, розміщення інформації на веб-вузлах і пов`язана з ними діяльність, діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою зі своїм чоловіком ОСОБА_8 та залучена ОСОБА_9 і ОСОБА_10 як пособник, своїми діями сприяла останнім, в період часу з 22.12.2017 по 27.12.2017 в розтраті на свою користь чужого майна - бюджетних коштів на загальну суму 3 262 629 гривень, які були перераховані Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради на рахунок ФОП ОСОБА_4 за наступних обставин.

Так, між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради (далі Департамент), в особі заступника директора Департаменту ОСОБА_9 (Платник) та ФОП ОСОБА_4 (Постачальник) укладено договори № 59 від 18.12.2017 і № 60 від 18.12.2017 на поставку товару - гімнастичного інвентаря, а також, в особі директора Департаменту ОСОБА_10 (Платник) та ФОП ОСОБА_4 (Постачальник) укладено договір № 61 від 26.12.2017 на поставку товару - гімнастичного інвентарю

Відповідно до п. 1.1 вказаних Договорів, Постачальник зобов`язується поставити гімнастичний інвентар, за асортиментом, цінами і кількістю, зазначеними у Специфікації, що додається до Договору і є його невід`ємною частиною.

Крім того, ОСОБА_4 , діючи умисно, з метою реалізації спільного злочинного умислу, спрямованого на розтрату чужого майна - бюджетних коштів, усвідомлюючи неможливість виконати умови вказаних договорів та здійснити поставку товару - гімнастичного інвентаря через його фактичну відсутність, спільно з ОСОБА_8 склала та видала видаткові накладні № 00260 від 21.12.2017, № 00261 від 21.12.2017 та № 00262 від 26.12.2017, на гімнастичний інвентар: страховий мат для батуту «Secura» - 1 шт., набір матів для опорного стрибка - 1 комплект, набір матів для різновисоких брусів - 1 комплект, набір матів для гімнастичної колоди - 1 комплект, блок для стрибків модель «ERGOJET RIO» - 1 шт., гімнастична колода «Barcelona» - 2 шт., трамплін для опорного стрибка - 4 шт., надувна доріжка «Superior» 10 м. - 1 шт., поміст для вільних вправ «Moscov» - 1 шт., акробатична доріжка 12 м. - 1 шт., на загальну суму 3 262 629 гривень, до яких були внесені завідомо неправдиві відомості про поставку вказаного товару, адже в дійсності зазначений гімнастичний інвентар Постачальником не придбаний та не поставлений у визначене Договорами місце і Департаментом не отриманий.

Слідством також зазначено, що у подальшому ОСОБА_4 , за допомогою ОСОБА_8 , який був обізнаний про спільний злочинний умисел щодо розтрати бюджетних коштів і фактично діяв від імені дружини ОСОБА_4 та організовував надання службовий особам Департаменту для підписання документів і забезпечував спілкування з приводу укладених договорів, передала вказані накладні ОСОБА_9 , яким вони були підписані та на підставі яких Департаментом на основі платіжних доручень №9, №10 №34, №35 від 22.12.2017, №11 та №38 від 26.12.2017, перераховано 26.12.2017 та 27.12.2017 на рахунок ФОП ОСОБА_4 бюджетні кошти в загальній сумі 3 262 629 гривень.

Для надання спільним з ОСОБА_9 та ОСОБА_10 злочинним діям вигляду законних та підтвердження виконання договорів поставки спортивного інвентаря, якого насправді не відбулось, ОСОБА_4 за допомогою ОСОБА_8 уклала з Департаментом в особі ОСОБА_10 договори зберігання №9 від 26.12.2017 та №10 від 27.12.2017 та видала і надала акти приймання-передачі майна на зберігання від 26.12.2017 та 27.12.2017 щодо спортивного інвентаря загальною вартістю 3 262 629 гривень, які також були підписані ОСОБА_10 , внаслідок чого сприяла розтраті коштів місцевого бюджету в особливо великих розмірах, а саме в сумі 3 262 629 (три мільйони двісті шістдесят дві тисячі шістсот двадцять дев`ять) гривень, що більш ніж у 2039 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на 2017 рік.

ОСОБА_4 07.06.2018 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України.

У клопотання зазначено, що причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого їй злочину підтверджується зібраними на даній стадії досудового розслідування доказами у кримінальному провадженні, а саме: матеріалами УСБУ в Черкаській області щодо проведення закупівель спортивного інвентаря з бюджетні кошти; показаннями свідків - директора Департаменту ОСОБА_11 , заступника директора Департаменту ОСОБА_12 , директора КП «Центральний стадіон» ОСОБА_13 ; протоколами проведення тимчасового доступу до речей і документів від 03.03.2018, під час яких вилучено договори постачання, видаткові накладні та платіжні доручення, а також установлено відсутність спортивного інвентарю за адресою здійснення господарської діяльності ФОП ОСОБА_4 ; іншими матеріалами кримінального провадження.

Крім того, у клопотанні вказано про те, що враховуючи зібрані на цьому етапі досудового розслідування докази, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України - пособництво у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах.

Досудове слідство приходить до висновку, що усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого нею злочину і можливого покарання, підозрювана ОСОБА_4 після отримання повідомлення про підозру може умисно ухилятися від явки до органів досудового розслідування, суду або переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою затягування строків проведення досудового розслідування, чим може перешкоджати встановленню істини по справі.

Про це свідчить, зокрема, її процесуальна поведінка як свідка, оскільки, на виклики слідчого на 16.03.2018, 26.03.2018, 02.04.2018, 05.04.2018, 10.04.2018 ОСОБА_4 не з`являлась, мотивуючи це начебто несвоєчасним отриманням повістки про виклик, хоча жодних підтверджуючих відомостей чи документів про їхнє несвоєчасне отримання, слідчому не надано. При цьому, виклики слідчим здійснювалися у визначеному ст. 135 КПК України порядку, шляхом повідомлення по телефону або направлення смс-повідомлення про виклик.

Крім того, про можливий ризик перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином свідчить також небажання ОСОБА_4 виконати ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 27.02.2018 про тимчасовий доступ до речей і документів щодо придбання, поставки і зберігання спортивного інвентаря, а також самого спортивного обладнання для огляду, оскільки доступ до вказаних речей і документів ОСОБА_4 не надала, хоча декларувала начебто їх наявність, що підтверджується даними протоколу про тимчасовий доступ від 03.03.2018, даними листа адвоката в інтересах ОСОБА_4 від 06.03.2018.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного злочину, який має високий ступінь суспільної небезпеки та передбачає мінімальне покарання у вигляді 7 років позбавлення волі. Крім того, Кримінальний кодекс України не передбачає можливості застосування до особи положень ст. 69 та ст. 75 КК України у випадку засудження за корупційний злочин, що свідчить про обставини, які можуть бути підставою та мотивом для підозрюваної будь-якими способами та методами уникнути кримінальної відповідальності, у тому числі шляхом спілкування зі свідками у провадженні.

Так, орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 , користуючись своїми зв`язками із ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , а також спілкуючись з посадовими та службовими особами Черкаської міської ради, що мають відношення до виконання договорів поставки та зберігання спортивного інвентаря, має реальну можливість особисто або через інших осіб незаконно впливати на свідків, чи осіб, які можливо заявлять про вчинення нею злочину, або на сьогодні вже повідомили слідству інформацію, що стосується фактичних обставин кримінального провадження, з метою зміни чи приховання ними відомої їм інформації, а також матиме можливість знищити, сховати, спотворити чи умисно створити будь-які речі та документи, які матимуть істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зокрема, щодо поставки та зберігання спортивного інвентаря, які на сьогодні слідству нею так і не надані, або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Таким чином, органом досудового слідства, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, встановлено наявність обґрунтованих ризиків передбачених п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, тим самим перешкоджати кримінальному провадженню.

У зв`язку з викладеним, для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_4 , враховуючи фактичні обставини кримінального правопорушення, що відомі зараз органу досудового розслідування, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження, орган досудового розслідування найбільш доцільним вважає обрати підозрюваній ОСОБА_4 запобіжний захід у виді застави, оскільки, інший, більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Сторона обвинувачення вважає за доцільне, з урахуванням корисливих мотивів вчинення кримінального провадження та суми розтрачених на її користь бюджетних коштів, обрати запобіжний захід підозрюваній ОСОБА_4 у вигляді застави із визначенням суми, яка буде достатнім стимулюючим засобом, щоб унеможливити останній спробам перешкоджати в кримінальному провадженні - у розмірі 2039 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 3 262 400 гривень.

У цьому випадку, застава у меншому розмірі не здатна забезпечити виконання підозрюваною ОСОБА_4 покладених на неї обов`язків та уникнення встановлених ризиків, оскільки сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки.

У рішенні від 12 березня 2009 року в справі «Олександр Макаров проти Росії» №152117/07 Європейський суд вказав, що «... сума застави повинна оцінюватися головним чином по відношенню заінтересованої особи, його активів... іншими словами, ступенем впевненості, яка можлива в тому, що перспектива втрати забезпечення у випадку його неявки в суд послужить достатнім фактором, виключаючи з його сторони будь-яке бажання зникнути». Таку ж позицію Європейський суд послідовно займав і по багатьох інших справах, а саме, Мангру проти Іспанії, Неймайстер проти Австрії.

Крім того, з метою належного виконання підозрюваною ОСОБА_4 її процесуальних обов`язків, відповідно до ст. 184 КПК України, орган досудового розслідування вважає за необхідне ініціювати перед судом покладення на підозрювану ОСОБА_4 конкретних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які зазначені у поданому клопотанні.

В судовому засіданні прокурор клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді застави підтримав та просив його задовольнити. Крім того, на думку прокурора, запобігти вказаним ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо; підозра є обгрунтованою. На думку прокурора, запропонований розмір застави є стимулюючим фактором, щоб не перешкоджати слідству та суду.
В судовому засіданні підозрювана та її захисник заперечували проти задоволення клопотання з тих підстав, що умови укладених договорів виконані, спортивний інвентар поставлений вчасно і є в наявності; укладенням договорів було зекономлено біля 400 000 грн. бюджетних коштів, а тому будь-яка матеріальна шкода не завдана. Крім того, вважають підозру та ризики необґрунтованими, а тому просили повністю відмовити у задоволенні клопотання. В разі, якщо слідчий суддя прийде до висновку щодо обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 , то просили врахувати всі обставини, в т.ч. особу підозрюваної та обрати щодо неї запобіжний захід особисте зобов`язання з покладання певних процесуальних обов`язків.
Заслухавши пояснення осіб, що беруть участь у розгляді клопотання, перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000037 від 22.02.2018, у рамках якого було подано клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до часткового задоволення виходячи з наступного:
статтею 177 КПК України передбачено, що метою і підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Оцінивши досліджені в судовому засіданні докази (протоколи оглядів місця події, протоколи допитів свідків, протокол огляду предметів, письмові пояснення ОСОБА_4 , протокол проведення обшуку, повідомлення про підозру ОСОБА_4 , тощо), слідчий суддя вважає доведеною наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч.5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, тобто умисного особливо тяжкого злочину, покарання за яке передбачає можливість позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.
При цьому, надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997 у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, § 51; рішення від 30.08.1990 у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).
Аналіз змісту наданих слідчому судді доказів, з огляду на їх вагомість та взаємозв`язок, свідчить, що обставини, з якими пов`язана подія кримінального правопорушення, у своїй сукупності свідчать про об`єктивність обґрунтованості підозри на даній стадії досудового розслідування.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором наведені, у відповідності до ст.ст. 177-178 КПК України, мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також враховані обставини, які повинні враховуватися при обранні запобіжного заходу.
Між тим, метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також, відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність (пп. «а» п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).
Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу (ч. 1 ст.182 КПК України).
Згідно із п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину становить від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Між тим, прокурором не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів на даному етапі не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КК України.
Крім того, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваної, слідчий суддя враховує: особу підозрюваної; її вік, наявність тісних соціальних зв`язків;; відсутність судимості та даних про притягнення до відповідальності; наявність постійного місця проживання; знаходження на утримання та вихованні двох неповнолітніх дітей, 2005р. та 2017р. народження; факт перебування її у відпустці по догляду за малолітньою дитиною; матеріальний стан, враховуючи дані податкової декларації єдиного податку-ФОП за 1 квартал 2018р.; мету застосування запобіжного заходу, а також положення Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини.
За приписами ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також, покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Таким чином, враховуючи думку сторони обвинувачення та доводи сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні внесеного клопотання про обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 у вигляді застави, оскільки, в даному випадку, такий запобіжний захід не відповідає засадам розумності і пропорційності застосування такого запобіжного заходу.
Між тим, оцінюючи потреби досудового розслідування по даному кримінальному провадженню в контексті засад верховенства права та недопущення дискримінаційного поводження з особою, беручи до уваги гарантії невідворотності кримінальної відповідальності за вчинення злочину та презумпцію невинуватості і забезпечення доведеності вини, з огляду на обставини кримінального провадження та ступінь обґрунтованості підозри, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. При цьому, слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема, - можливість підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора та/чи суду, незаконно впливати на свідків, з метою схилення останніх до відмови давати показання чи давати неправдиві показання у кримінальному провадженні.
Так, відповідно до норм ч. 1 ст. 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.
Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч. 2 ст. 179 КПК України).
У відповідності до вимог ст. 194 КПК України на підозрювану слід покласти певні обов`язки, з метою забезпечення її належної процесуальної поведінки.

Крім того, враховуючи доводи захисника ОСОБА_5 та прокурора ОСОБА_3 щодо підслідності даного кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити слідуюче: так, п.2 ч.5 ст. 216 КПК передбачено, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування злочинів, передбачених, в т.ч. ст. 191 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з таких умов, зокрема, - розмір предмета злочину або завданої ним шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення злочину (якщо злочин вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків).
Відповідно до ч. ч. 2, 5 ст. 218 КПК України, якщо слідчому із заяви, повідомлення або інших джерел стало відомо про обставини, які можуть свідчити про кримінальне правопорушення, розслідування якого не віднесене до його компетенції, він проводить розслідування доти, доки прокурор не визначить іншу підслідність. Спори про підслідність вирішує керівник органу прокуратури вищого рівня. Спір про підслідність у кримінальному провадженні, яке може належати до підслідності Національного антикорупційного бюро України, вирішує Генеральний прокурор або його заступник.
Отже, слід звернути увагу прокурора, в т.ч. який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням вказаного кримінального провадження, щодо необхідності дотримання вимог кримінального процесуального законодавства, яким визначено норми щодо підслідності.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 3, 177, 178, 179, 182, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_6 , - задовольнити частково.

Обрати підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Зобов`язати підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у відповідності до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України:
-не відлучатися з населеного пункту, в якому вона зареєстрована і проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування з підозрюваними ОСОБА_10 , ОСОБА_9 та свідками у кримінальному провадженні щодо обставин кримінального провадження;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі невиконання цих обов`язків до неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.
В іншій частині клопотання відмовити.
Копію ухвали негайно вручити слідчому, прокурору, підозрюваній, захиснику.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню.
Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає (ст. 309 КПК України).
Повний текст ухвали виготовлено і проголошено 14 червня 2018 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1