У Х В А Л А
Іменем України

Справа № 142/639/18
Провадження № 1-кс/142/129/18

11 липня 2018 року смт.Піщанка

Слідчий суддя Піщанського районного суду ВІнницької області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Піщанського ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області, лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене начальником Піщанського відділу Бершадської місцевої прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000119 від 10.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

11 липня 2018 року слідчий СВ Піщанського ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області, старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Піщанського районного суду з клопотанням, погодженим начальником Піщанського відділу Бершадської місцевої прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000119 від 10.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, про арешт майна, в якому просить накласти арешт на майно належне ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: корову чорно-білого кольору, шляхом заборони відчуження її власником.
Своє клопотання слідчий мотивує тим, що 10.07.2018 року до ЧЧ Піщанського ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області звернувся гр. ОСОБА_5 із заявою про те, що 10.07.2018 року в період часу з 14:00 год. до 18:00 год., невідома особа, перебуваючи на пасовищі в с. Палійове, Піщанського р-ну., Вінницької обл., таємно, шляхом вільного доступу здійснила крадіжку корови чорно-білого кольору, чим спричинила матеріальну шкоду ОСОБА_5 на суму 15000 гривень.

10.07.2018 року відомості по даному факту внесені в ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.185 КК України.
Так, 10.07.2018 року, ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 житель смт. Крижопіль, Крижопільського району, Вінницької області, в ході огляду місця події добровільно видав працівникам поліції корову чорно-білого кольору, яку він придбав у жителя смт. Піщанка Піщанського району Вінницької області ОСОБА_7 та повідомив про те, що на момент покупки не знав, що дана корова викрадена. Власником корови являється житель с. Миколаївка, Піщанського району Вінницької області ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Слідчий вказує, що майно, а саме корова чорно-білого кольору, вилучена в ході огляду місця події 10.07.2018 року, має істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо є об`єктом злочину та може бути використана під час проведення судових експертиз, інших слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події. Корову чорно-білого кольору, тимчасово вилучену 10.07.2018 року та постановою слідчого від 10.07.2018 року її визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000119. В клопотанні слідчим зазначено, що арешт вказаних речей, які вже вилучені, необхідний для попередження зміни чи знищення їх властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ними значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні.

Дослідивши клопотання слідчого про арешт майна та додані до нього матеріали, приходжу до висновку, що воно не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, та підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, відповідно до положень ч. 3 ст. 172 КПК України, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Мету арешту майна як запопіжного заходу зазначено в ч. 2 ст. 170 КПК України, зокрема арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
В частині 3 ст. 170 КПК України вказано, що з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Частина 11 ст. 170 КУпАП вказує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Згідно змісту ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до положень ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Разом з тим, в клопотанні слідчий просить накласти арешт на корову чорно-білого кольору, власником якої зазначає ОСОБА_5 , проте жодних індивідуальних ознак корови, яку належить арештувати, слідчий не вказує. Не містять вказівок на такі ознаки і матеріали, долучені до клопотання.
До клопотання не долучено будь-яких доказів, які підтверджують право власності ОСОБА_5 на вказану корову. Хоча, відповідно до п. 3 Розділу 1 Порядку ідентифікації та реєстрації великої рогатої худоби, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 642 від 04 грудня 2017 року, ідентифікації та реєстрації підлягає вся велика рогата худоба, яка перебуває, розводиться або утримується на території України. В п. 4 Розділу 1 вказаного Порядку зазначено, ідентифікація та реєстрація великої рогатої худоби здійснюється з метою, в тому числі, для підтвердження права власності на тварину. Крім того, відповідно до п. 5 Розділу 1 зазначеного Порядку паспорт великої рогатої худоби це - документ, що містить дані про тварину, її переміщення, власника і т. д. Проте паспорту на викрадену корову, де б власником корови зазначено ОСОБА_5 , до клопотання не долучено.
Крім того, всупереч вимогам ст. 171 КПК України, в клопотанні не обгрунтовану мету та підстави накладення арешту на вказану корову. Не доведено слідчим також необхідність такого арешту з врахуванням наявності ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Оскільки клопотання слідчого про арешт майна подано без додержання вимог ст.171 КПК України, вважаю за необхідне повернути клопотання про арешт майна прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали, для усунення його недоліків, відповідно до вимог ч.3 ст.172 КПК України.
На підставі наведеного та керуючись ст. 167-169, ст. ст. 170-173, ст.ст. 369372, 395 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Піщанського ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області, лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене начальником Піщанського відділу Бершадської місцевої прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000119 від 10.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, про арешт майна, повернути начальнику Піщанського відділу Бершадської місцевої прокуратури Вінницької області, ОСОБА_3 встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків з моменту утримання копії вказаної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя :