Провадження № 11/792/5/18
Справа № 1-1/11 Головуючий в 1-й інстанції ОСОБА_1
Категорія: ч.3 ст.286 КК України Доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.09.2018 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Хмельницької області у складі:

суддів: ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

підсудного ОСОБА_6 ,

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хмельницькому кримінальну справу за апеляцією прокурора на постанову Городоцького районного суду Хмельницької області від 25 липня 2018 року,

у с т а н о в и л а :
Постановою Городоцького районного суду від 25 липня 2018 року кримінальну справу про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.286 КК України, з підстав неповноти та неправильності досудового слідства повернуто керівнику Городоцької місцевої прокуратури Хмельницької області для організації проведення досудового слідства.

В апеляції прокурор просив постанову суду скасувати, а кримінальну справу повернути на новий судовий розгляд в суд першої інстанції.

Мотивував це тим, що постанова суду не відповідає фактичним обставинам справи та винесена з істотним порушенням вимог кримінально-процесуального закону.

Крім того, апелянт уважав, що якщо суд має змогу усунути виявлені недоліки досудового слідства під час судового розгляду справи шляхом більш ретельного допиту підсудного, потерпілого, свідків, виклику й допиту нових свідків, проведення додаткових чи повторних експертиз, витребування документів, давання судових доручень у порядку, передбаченому в ст.315-1 КПК, вчинення інших процесуальних дій, а також шляхом поновлення порушених під час розслідування справи процесуальних прав учасників процесу, направлення справи на додаткове розслідування є неприпустимим. За необхідності суд може відкласти її розгляд для витребування додаткових доказів (ст.280 КПК).

З огляду на викладене, а також на те, що кримінальна справа перебуває у провадженні Городоцького районного суду з березня 2018 року, прокурор вважав, що у суду є можливості, які не втрачені і досі для усунення будь-яких порушень прав підсудного та розгляду справи у суворій відповідності із законом.

Також прокурор звертав увагу на те, що висновки суду є передчасними, необґрунтованими та неконкретизованими, оскільки судом не зазначено, які саме порушення ст.85 КПК України (1960 року) щодо форми та змісту допущено слідчим під час складання протоколів слідчих та процесуальних дій, а вказані протоколи в судовому засіданні не досліджувались.

Тому в суду не було достатніх підстав для повернення кримінальної справи прокурору відповідно до ст.281 КПК України.

У запереченні на апеляцію прокурора на постанову Городоцького районного суду від 25 липня 2018 року захисник ОСОБА_7 в інтересах підсудного ОСОБА_6 просив постанову про повернення справи на додаткове розслідування залишити без змін, а апеляцію прокурора без задоволення.

Уважав, що апеляція прокурора у справі є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, а постанова суду прийнята відповідно до вимог КПК 1960 року.

Зазначав, що доводів про наявність підстав, які б слугували приводом апеляційному суду скасувати постанову згідно із ст.ст.369 та 370 КПК 1960 року, в апеляції прокурора не наведено, а виходячи зі змісту постанови суду, на думку захисника, вони відсутні.

У запереченні на апеляцію прокурора на постанову Городоцького районного суду від 25 липня 2018 року захисник ОСОБА_8 в інтересах підсудного ОСОБА_6 просив постанову Городоцького районного суду від 25 липня 2018 року про повернення справи на додаткове розслідування залишити без змін, а апеляцію прокурора без задоволення.

Захисник уважав, що оскаржувана постанова прийнята без жодних порушень кримінально-процесуального закону та при повній відповідності висновків суду першої інстанції фактичним обставинам справи.

Зазначав, що відповідно до п.п.8, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 11 лютого 2005 року №2 «Про практику застосування судами України законодавства, що регулює повернення кримінальних справ на додаткове розслідування» таке повернення справи на додаткове розслідування зі стадії судового розгляду справи допускається з мотивів неповноти або неправильності досудового слідства.

Відповідно до ч.1 ст.281 КПК України 1960 року повернення справи на додаткове розслідування з мотивів неповноти або неправильності досудового слідства може мати місце тоді, коли ця неповнота або неправильність не може бути усунута в судовому засіданні.

Під час розгляду справи у Городоцькому районному суді було встановлено низку обставин, які беззаперечно свідчать про неповноту та неправильність досудового розслідування, яка не може бути усунута в судовому засіданні.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, прокурора, який підтримав апеляцію і просив скасувати постанову місцевого суду, підсудного ОСОБА_6 , який заперечив проти задоволення апеляції прокурора, захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на підтримання доводів, викладених у запереченнях на апеляцію прокурора; дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи, викладені в апеляції, прийшла до висновку, що апеляція прокурора підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.281 Кримінально-процесуального кодексу України повернення справи на додаткове розслідування з мотивів неповноти або неправильності досудового слідства може мати місце лише тоді, коли ця неповнота або неправильність не може бути усунута в судовому засіданні.

Так, згідно п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 11 лютого 2005 року «Про практику застосування судами України законодавства, що регулює повернення кримінальних справ на додаткове розслідування», якщо суд має змогу усунути виявлені недоліки досудовою слідства під час судового розгляду справи шляхом більш ретельного допиту підсудного, потерпілого, свідків, виклику й допиту нових свідків, проведення додаткових чи повторних експертиз, витребування документів, давання доручень у порядку, передбаченому ст.315-1 Кримінально-процесуального кодексу України, вчинення інших процесуальних дій, а також шляхом поновлення порушених під час розслідування справи процесуальних прав учасників процесу, направлення справи на додаткове розслідування є неприпустимим.

Колегія суддів уважає, що судом першої інстанції передчасно прийнято рішення про повернення кримінальної справи для проведення досудового слідства у зв`язку з його неповнотою та неправильністю, котра не може бути усунута в суді.

Підставою направлення кримінальної справи для проведення досудового слідства, на думку місцевого суду, є те, що при передачі справи від одного органу дізнання чи досудового слідства до іншого, направленні справи прокуророві чи до суду, а так само при передачі справи з одного суду до іншого речові докази передаються разом із справою, відповідно до ст.79 Кримінально-процесуального кодексу України.

Огляд речових доказів, які не можна доставити в судове засідання, проводиться в разі необхідності на місці їх знаходження, відповідно до ст.313 Кримінально-процесуального кодексу України.

Як випливає з матеріалів справи, речовими доказами у справі є автомобілі учасників ДТП: «ГАЗ 24» та «ХЮНДАЙ», які відсутні в Городоцькому районному суді на зберіганні, що не дає можливості захисникам їх оглянути, а результати огляду використати як доказ невинуватості підсудного.

На даний час, місцезнаходження доказів невідоме, прокуратурою та слідством на момент розгляду справи у Городоцькому районному суді Хмельницької області, проігноровано вимоги ст.ст.79, 313 Кримінально-процесуального кодексу України, що свідчить про порушення права підсудного на захист.

Натомість, в матеріалах справи наданих до суду разом із обвинувальним актом, в довідці про рух кримінальної справи зазначено лише те, що автомобілі «ХЮНДАЙ» н.з. НОМЕР_1 та ГАЗ 24 д.н.з НОМЕР_2 передані на зберігання до Війтовецької роти ДПС, якої на даний час не існує, без зазначення посилання на відповідні аркуші справи, де підшито документи, які підтверджують здачу на зберігання майна.

Також, на думку суду першої інстанції, обвинувальний висновок не відповідає вимогам ст.223 Кримінально-процесуального кодексу України.

Такий висновок суду є необґрунтованим, та не відповідає матеріалам справи, оскільки відповідно до ч.1 ст.227 Кримінально-процесуального кодексу України під час судового розгляду до закінчення судового слідства прокурор вправі змінити пред`явлене особі обвинувачення.

Відповідно до ч.1 ст.315-1 Кримінально-процесуального кодексу України з метою перевірки і уточнення фактичних даних, одержаних у ході судового слідства, суд мотивованою ухвалою, а суддя постановою вправі доручити органу, який проводив розслідування, виконати певні слідчі дії. В ухвалі (постанові) зазначається, для з`ясування яких обставин і які саме слідчі дії необхідно провести, та встановлюється строк виконання доручення.

Одними з підстав повернення справи прокурору для проведення додаткового слідства є непроведення огляду місця ДТП за участю водіїв та невідображення у схемі ДТП дорожніх знаків, що знаходяться по ходу руху транспортних засобів, що робить її неповною, яка не дає у повній мірі оцінити дорожню обстановку під час ДТП, та не перевірено справності гальмівної системи автомобіля «ГАЗ-24».

Вказані висновки суду в порушення вимог ст.190, 191 Кримінально-процесуального кодексу України в частині обов`язковості проведення огляду за участі водіїв транспортних засобів не ґрунтуються на вимогах закону та є передчасними, оскільки судом матеріали кримінальної справи, зокрема, і протокол огляду місця ДТП із додатками від 23 грудня 2007 року, в судовому засіданні не досліджувалися, а учасники вказаної слідчої дії не допитувалися. Також судом позбавлено можливості сторону обвинувачення заявляти клопотання про доручення проведення відповідної експертизи та слідчої дії в порядку ч.1 ст.315-1 Кримінально-процесуального кодексу України.

Також, на думку колегії суддів, передчасними є висновки суду щодо відсутності речових доказів, а саме автомобілів «Газ-24» та «Хюндай», оскільки вони не передані до Городоцького районного суду.

Відповідно до ст.313 Кримінально-процесуального кодексу України огляд речових доказів, які не можна доставити в судове засідання, проводиться в разі необхідності на місці їх знаходження.

З огляду на те, що вказані речові докази є великогабаритними, що унеможливлює їх доставку у Городоцький районний суд, а рішення про їх огляд судом не прийнято, тому рішення про повернення справи на додаткове розслідування з цих підстав є необґрунтованим.

Серед іншого, підставою для повернення кримінальної справи на додаткове слідство стало незазначення в обвинувальному висновку від 16 травня 2008 року прізвища особи, яка його затвердила, що викликає сумніви у дійсності вказаного документу.

Колегія суддів приходить до висновку, що таке твердження місцевого суду не є переконливим, оскільки відповідно до ч.1 ст.229 Кримінально-процесуального кодексу України обвинувальний висновок затверджено уповноваженою особою, а саме заступником прокурора Волочиського району ОСОБА_9 , про що суд було повідомлено державним обвинувачем у судовому засіданні.

Як установлено, при складанні обвинувального висновку, затвердженого 16 травня 2008 року, слідчим неправильно зазначено дату проведення експертизи №41а, яка міститься серед доказів обвинувачення. Однак, допущення описки слідчим при складанні обвинувального висновку стосовно ОСОБА_6 не може слугувати підставою повернення справи на додаткове слідство, оскільки ніяким чином не обмежує права обвинуваченого на захист.

Відповідно до ст.75 Кримінально-процесуального кодексу України висновок експерта для особи, яка проводить дізнання, слідчого, прокурора і суду не є обов`язковим. Коли висновок експерта буде визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або інакше викликає сумніви в його правильності, може бути призначена повторна експертиза.

Виявивши суперечності у висновку експерта, суд може скористатись передбаченим ст.75 Кримінально-процесуальним кодексом України правом призначити повторну експертизу, а також допитати експертів в порядку ст.201 Кримінально-процесуального кодексу України з метою одержання роз`яснення.

Тому судом першої інстанції не вжито всіх передбачених Законом заходів з метою усунення виявлених недоліків досудового слідства під час судового розгляду кримінальної справи та передчасно прийнято рішення про повернення кримінальної справи для проведення досудового слідства.

У постанові місцевого суду не зазначено неповноти досудового слідства, що не може бути усунута в судовому засіданні.

Відтак, у суду не було достатніх підстав для повернення кримінальної справи прокурору відповідно до ст.281 Кримінально-процесуального кодексу України.

За таких обставин постанова Городоцького районного суду від 25 липня 2018 року про повернення справи на додаткове розслідування підлягає скасуванню, а кримінальна справа поверненню на новий судовий розгляд.

У зв`язку з наведеним підлягає продовженню підсудному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів.

Керуючись ст. ст.365, 366, 370 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а :
Апеляцію прокурора задовольнити.

Постанову Городоцького районного суду від 25 липня 2018 року про повернення кримінальної справи про обвинувачення ОСОБА_6 за ч.3 ст.286 КК України керівнику Городоцької місцевої прокуратури для організації проведення досудового слідства скасувати, а кримінальну справу повернути на новий судовий розгляд до Городоцького районного суду.

Продовжити підсудному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів до 10 листопада 2018 року включно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає

Судді: /підписи/

З оригіналом згідно:
Суддя Апеляційного суду
Хмельницької області ОСОБА_2