Справа №705/1959/18
1-кс/705/554/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 травня 2018 року місто Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання про арешт майна, подане у кримінальному провадженні №000156 від 26.03.2018 року,
встановив:
Старший слідчий СВ Уманського РВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 , за погодженням з прокурором ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому зазначив, що 26 березня 2018 року розпочато кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України заволодіння чужим майном шляхом обману, по факту самовільного розвантаження мінеральних добрив з автомобіля «Рено» д.н.з. НОМЕР_1 , що належить ТОВ «Хімагроексперт», працівниками КСП «Родниківка» с.Родниківка.
Під час проведення досудового розслідування встановлено, що 20.03.2018 року голова КСП «Родниківка» перерахував грошові кошти на банківський рахунок ПП «Баланс» за добрива в кількості 33 тонни, які в подальшому розвантажили із автомобіля д.н.з. НОМЕР_1 на території КСП «Родниківка», що в с. Родниківка Уманського району Черкаської області, однак було встановлено, що вказане добриво належить ТОВ «Хімагроекспорт», а невідома особа шляхом шахрайських дій заволоділа грошовими коштами, належними КСП «Родниківка».
В ході проведення огляду місця події, а саме приміщення складу, розташованого за адресою: вул. Гагаріна, 16, с. Родниківка Уманського району Черкаської області, де розвантажено мінеральні добрива, виявлено 33 тонни, які було передано під зберігальну розписку голові КСП «Родниківка» - ОСОБА_4 , який з його слів сплатив за них 297 000 гривень, так як з ним було укладено угоду з ТОВ ТПП «Баланс» щодо придбання вказаних добрив. Однак в ході досудового розслідування ТОВ «Хімагроексперт» стверджують, що зазначені вищі мінеральні добрива повинні бути доставлені ТОВ «Хімагроекспорт», з яким було укладено договір про що свідчить товарно - транспортна накладна №19032018 - 06 від 19.03.2018.
Як зазначив слідчий у клопотанні, 27.03.2018 року виявлені мінеральні добрива (нітроамофоску) в загальній кількості 33 тонни були оглянуті та приєднані до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів.
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, в даному випадку, 33 мішка з мінеральними добривами нітроамофоска (Азофоска) NPK 16:16:16, які є об`єктом кримінального провадження №0000156 від 26.03.2018 року.
Враховуючи, що голова КСП «Родниківка» ОСОБА_4 у якого на даний час зберігається спірне майно, а саме мінеральні добрива, може відчужити дані добрива, вони можуть перейти у власність іншого добросовісного набувача, що позбавить можливості накладення на них арешту та повернення їх власнику, а саме до ТОВ «Хімагроекспорт». Відповідно до пояснень голови КСП «Родниківка» ОСОБА_4 , останній вважає, що мінеральні добрива в кількості 33 мішка належать йому, так як він розрахувався за них, тому повертати вказане майно не планує. Хоча, безпосередньо мінеральні добрива, відповідно до наданих документі належать ТОВ «Хімагроекспорт», , які в м. Умань поставляли їх до ТОВ «Хімагроексперт», а керівник КСП «Родниківка» - ОСОБА_4 здійснював оплату невідомому товариству ТПП «Баланс», яке в договірних відносинах з ТОВ «Хімагроекспорт» не перебуває.
Тобто, в даному випадку існують обставини, які підтверджують, що незастосування арешту майна призведе до зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, відчуження майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Просить: накласти арешт на зазначене в клопотанні майно, а саме на мінеральні добрива - нітроамофоску, об`ємом 33 тонни, що фактично зберігається на території КСП «Родниківка», розташоване за адресою: вул. Гагаріна, 1-б, с. Родниківка, Уманського району Черкаської області, з метою забезпечення збереження речових доказів на період проведення досудового розслідування, до прийняття рішення по кримінальному провадженні №0000156 від 26.03.2018; мінеральні добрива, після набрання законної сили рішення слідчого судді залишити на зберігання на території КСП «Родниківка», розташованого за адресою: вул. Гагаріна, 1-б, с. Родниківка, Уманського району Черкаської області у зв`язку з великою габаритністю.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, встановив, що при оформленні клопотання не дотримані вимоги ст. ст.170, 171 КПК України.
Стаття 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У клопотанні, що надійшло до суду, не зазначено документи які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Відповідно, слідчий суддя позбавлений можливості визначитись, на чиє саме майно слідчий просить накласти арешт.
У своєму клопотанні слідчий посилається на те, що виявлене під час огляду місця події майно, 27 березня 2018 року оглянуте та приєднане до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів. Проте, документи, які б підтверджували вчинення таких процесуальних дій, до клопотання не долучені.
Враховуючи те, що про дату та час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя зобов`язаний повідомити, зокрема, власника такого майна, у клопотанні повинно бути зазначено, хто являється власником майна, на яке необхідно накласти арешт, а також засоби зв`язку з власниками такого майна, враховуючи скорочені терміни розгляду клопотання.
Крім того, слідчий у клопотанні не обґрунтував, які саме обставини, викладені у клопотанні, підтверджуються документами, копії яких долучені до клопотання. У клопотанні навіть відсутній перелік документів, які до нього додаються. При розгляді клопотання слідчий суддя повинен перевірити, чи дійсно обставини, викладені у клопотанні, підтверджуються документами, які до клопотання додані, а не самостійно визначати такі докази.
Фактично, слідчий додав до клопотання ряд копій документів, поклавши на слідчого суддю обов`язок з`ясувати, які саме з цих документів, можуть підтвердити обставини, викладені у клопотанні.
Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що окремі копії документів, які долучені до клопотання, частково нечитабельні, тому слідчий суддя взагалі не може взяти їх до уваги.
Враховуючи положення ч.1 ст.170 КПК України слідчий, ставлячи питання про арешт майна, повинен визначити які саме права на майно він просить тимчасового позбавити власника такого майна.
Згідно ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, та встановлює строк в сімдесят дві години або менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням виявлених недоліків, клопотання підлягає поверненню прокурору з встановленням терміну для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-172 КПК України, слідчий суддя
ухвалив:
Клопотання старшого слідчого СВ Уманського РВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 про арешт майна, подане у кримінальному провадженні №000156 від 26.03.2018 року повернути прокурору Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_3 для усунення недоліків.
Встановити строк для усунення недоліків в 72 години.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1