Справа № 442/5691/18
Провадження № 1-кс/442/1428/2018
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2018 року

Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділення Дрогобицького ВП ГУ НП України у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_3 ,розглянувши матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001846 від 26.08.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, про накладення арешту на майно,-

в с т а н о в и в :
Старший слідчий відділення Дрогобицького ВП ГУ НП України у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_3 ,за погодженням з прокурором Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 звернувся до суду в рамках кримінального провадження №0001846 від 26.08.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України,з клопотанням, в якому просить накласти арешт на наступне майно, яке являється речовим доказом, а саме: кабель типу ТПП еп 100 х 2 х 0,4 довжиною 40 метрів, чорного кольору.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що у Дрогобицький ВП ГУНП у Львівській області звернувся працівник ПАТ «Укртелеком» ОСОБА_5 , про те, що в ніч з 24.08.2018 на 25.08.2018 невідома особа, таємно шляхом вільного доступу викрала кабель зв`язку, що належить товариству, та який знаходився по вул.Котляревського, біля ДНЗ "Сонечко" у м.Стебнику, Дрогобицького району. Відомості по даному факту 26.08.2018 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001846, за ознакою кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України. Під час досудового розслідування у якості свідка 27.08.2018 був допитаний гр. ОСОБА_6 , який близько 06 год. їхав по своїх справах у м.Стебнику, побачив трьох невідомих осіб, які підозріло себе вели, побачивши його автомобіль, та несли якісь речі у руках. Побачивши ОСОБА_7 невідомі особи почали тікати, залишивши провід чорного кольору типу ТІШ еп 100 х 2 х 0,4 довжиною 40 метрів, чорного кольору, після цього свідок виявлений кабель взяв собою, оскільки подумав, що вказана річ може бути викраденою. 27.08.2018р. із письмовою заявою звернувся гр. ОСОБА_7 , у якій просить долучити до матеріалів кримінального провадження кабель типу ТПП еп 100 х 2 х 0,4 довжиною 40 метрів, чорного кольору. За результатами проведеного огляду предмету кабель типу ТПП еп 100 х 2 х 0,4 довжиною 40 метрів, чорного кольору, 28.08.2018р. було визнано речовим доказом та поміщено в камеру зберігання речових доказів Дрогобицького ВП.

Враховуючи те, що вище вказані речі є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а також містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, воно підпадає під ознаки речей, визначених у ст.98 КПК України в досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно з метою забезпечення збереження речових доказів, та вилучення предметів має доказове значення у кримінальному провадженні, а тому з урахуванням вказаних обставин та з метою знищення речових доказів чи інших негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування по кримінальному провадженні, у зв`язку з чим слідчий просить дане клопотання задовольнити.

Слідчий СВ Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився.
Відповідно до ч.1 ст.107 КПК України рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування, в тому числі під час розгляду питань слідчим суддею, приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію.

Клопотань учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не поступило, а тому фіксування клопотання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Перевіривши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.1 ст.107 КПК України рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування, в тому числі під час розгляду питань слідчим суддею, приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію.

Як встановлено слідчим суддею, органом досудового розслідування здійснюється слідство кримінального провадження №0001846, за ознакою кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України.

Частина 1 ст.170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.

Одночасно, ч. 2 ст. 167 КПК України вказує на те, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані, як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до вимог ч.3 ст.170 КПК України арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Згідно ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи вищенаведене, вважаю, що слідчим повністю доведено те, що накладення арешту на майно, матиме вагоме значення для швидкого, повного та неупередженого розслідування зазначеного кримінального правопорушення, а тому з метою забезпечен ня збереження речових доказів, клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, -

у х в а л и в :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на наступне майно: кабель типу ТПП еп 100 х 2 х 0,4 довжиною 40 метрів, чорного кольору.

Місцем зберігання арештованих речей визначити камеру зберігання речових доказів Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Львівської області протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1