Справа № 640/9732/18
н/п 1-кс/640/7082/18
"12" липня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , будучи інспектором прикордонного контролю 1 категорії начальника 1 групи інспекторів прикордонного контролю відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_4 » (тип А) відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_5 » І категорії (тип Б) ІНФОРМАЦІЯ_3 , являючись службовою особою, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб з начальником відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_4 » (тип А) відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_5 » І категорії (тип Б) ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 , реалізуючи спільний з останнім злочинний умисел та мету, 29.05.2018 о 04 год. 00 хв. перебуваючи в автомобілі ОСОБА_8 поблизу залізничної станції що в Харківській області в смт. Купянськ-Вузловий по вул. Печериці, 2а, одержав від ОСОБА_8 , який діяв під контролем правоохоронних органів, частину неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів у розмірі 19 800 гривень України, які він спільно із ОСОБА_6 , вимагали від ОСОБА_8 за вирішення питання щодо зняття заборони в`їзду та потрапляння на територію України громадянину Азербайджану ОСОБА_9 , та продовжуючи реалізацію спільного з ОСОБА_6 злочинного умислу, 19.06.2018 близько 03 год. 30 хв. перебуваючи в автомобілі ОСОБА_8 поблизу залізничної станції що в Харківській області в смт. Купянськ-Вузловий по вул. Печериці, 2а, проставивши в паспорт громадянина Азербайджану ОСОБА_10 для виїзду за кордон штамп № НОМЕР_1 про в`їзд останнього 17.06.2018 на територію України, одержав від ОСОБА_8 , який діяв під контролем правоохоронних органів, другу частину неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів у розмірі 1000 гривень України, про що ОСОБА_11 повідомив ОСОБА_6 в ході телефонної розмови, тобто ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_6 за вирішення питання щодо зняття заборони в`їзду та потрапляння на територію України громадянину Азербайджану ОСОБА_9 , одержав від ОСОБА_8 неправомірну вигоду у виді грошових коштів на загальну суму 20 800 гривень України, що є сумою еквівалентною 800 доларів США, які ОСОБА_7 та ОСОБА_6 вимагали від ОСОБА_12 .
За вказаних обставин 19 червня 2018 року прокурором військової прокуратури Харківського гарнізону ОСОБА_3 ОСОБА_7 та ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукування матеріальних об`єктів, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, у вказаному кримінальному провадженні проведено ряд невідкладних першочергових слідчих дій.
Так, 22.06.2018 у ході проведення обшуку адміністративної будівлі ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено вище вказане майно.
Прокурор вважає, що вищевказані документи містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та у випадку не накладення на них арешту можуть бути пошкоджені, знищенні, втрачені. Також, зазначені документи будуть використані для доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України.
Прокурор військової прокуратури Харківського гарнізону ОСОБА_3 до судового засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання без його участі, подане ним клопотання просив задовольнити.
Представник власника майна - ІНФОРМАЦІЯ_1 до судового засідання не з`явився, до суду надано заяву за підписом т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_13 про розгляд клопотання без участі представника ІНФОРМАЦІЯ_3 , проти задоволення клопотання не заперечують.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та слідчого.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
19.06.2018 ОСОБА_7 та ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, тобто одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе та третьої особи за вчинення такою службовою особою, в інтересах того хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданої їй влади та службового становища, поєднаного з вимаганням, вчиненого за попередньої змовою групою осіб.
22.06.2018 року в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18.06.2018 року, в адміністративній будівлі ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено майно, яке зазначене в прохальній частині клопотання прокурора.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до ст. 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання прокурора про накладення арешту на майно.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
Попередити власника майна про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України, про необхідність збереження арештованого майна.
Встановити строк виконання ухвали слідчого судді в цій частині 1 (один) місяць, тобто до 12.08.2018 р.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1