УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 червня 2018 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 420 181 011 000 000 52 від 31.01.2018, у якому

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Києва, українка, громадянка України, з вищою освітою, офіційно не працевлаштована, перебуває у зареєстрованому шлюбі, має дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не судима,

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 309 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_3 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 13.06.2018 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 309 КК України, що скоєне за таких обставин.

ОСОБА_5 придбала у невстановленої особи психотропну речовину амфетамін для власного вживання, без мети збуту, та почала зберігати за місцем свого мешкання.

У подальшому, а саме 12.04.2018 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 виявлено та вилучено психотропну речовину.

Згідно з висновками експертів вилучена у ОСОБА_5 речовина містить психотропну речовину амфетамін, маса якого становить 12, 056 г.

Таким чином, ОСОБА_5 незаконно придбала та зберігала психотропну речовину амфетамін для власного вживання без мети збуту.

Слідчий вважає, що підозрювана ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового слідства та суду, незаконно впливати на свідків та експерта у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрювана та її захисник заперечували проти задоволення клопотання, наполягаючи на тому, що підозра необґрунтована, оскільки вилучені під час обшуку речі та предмети підозрюваній не належать, відсутні дані щодо реальності існування ризиків не процесуальної поведінки ОСОБА_5 .

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити, чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, на які вказує слідчий; чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваної ОСОБА_5 ознак інкримінованого злочину.

Зокрема, слідчий суддя бере до уваги, що у помешканні ОСОБА_5 , крім неї проживають її двохрічна дитина та цивільний чоловік підозрюваної. При цьому остання заперечила, що вилучені під час обшуку психотропні речовини належать її чоловікові.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що існує певна ймовірність того, що ОСОБА_5 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вчинити дії з метою ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Приймаючи до уваги, що на теперішній стадії кримінального провадження не встановлені всі свідки кримінального правопорушення, слідчий суддя не виключає того, що підозрювана може незаконно впливати на осіб, яким відомі обставини, що підлягають доказуванню у цьому кримінальному провадженні.

Слідчий суддя знаходить підтвердженим ризик того, що підозрювана може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 раніше притягувалась до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічного злочину.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.2 ст.181 КПК запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосований лише у разі, якщо особа підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Інкримінований підозрюваній злочин передбачає застосування такого покарання, оскільки за вчинене кримінальне правопорушення встановлене покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років.

Отже, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою, існуючі ризики, пов`язані з перешкоджанням кримінальному провадженню, приводять слідчого судді до переконання, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки ОСОБА_5 .
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на неї такі обов`язки:

- не залишати житло за адресою - АДРЕСА_1 , у період з 22.00 год. по 06.00 год. наступного дня;

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатись без дозволу слідчого, прокурора, суду з місця проживання;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_5 .
Строк дії цієї ухвали встановити по 13 серпня 2018 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду м. Києва.

Слідчий суддя ОСОБА_1