ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/4726/18
Провадження № 1-кс/210/1825/18

"20" серпня 2018 р.

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: слідчий суддя- ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Металургійного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 , винесене в кримінальному провадженні № 0001257 від 18.08.2018 року, про арешт майна,-
В С Т А Н О В И В:
20 серпня 2018 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Металургійного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 , винесене в кримінальному провадженні № 0001257 від 18.08.2018 року, про арешт майна, в якому просить накласти арешт на мотоцикл марки «HONDA» моделі «NC-700», чорного кольору, державний реєстраційний номер відсутній, VIN код даного мотоциклу - НОМЕР_1 .
Слідчий будучи повідомленим належним чином про місце та час розгляду клопотання до судового засідання не прибув, просив суд розгляд справи проводити у його відсутність. Клопотання підтримав.
Частиною третьою статті 244 КПК України передбачено, що особа, яка подала клопотання, повідомляється про місце та час його розгляду, проте її неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, крім випадків, коли її участь визнана слідчим суддею обов`язковою.
На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України судове засідання проводилось без технічної фіксації.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
У відповідності до ч. 1 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Частиною 1 ст.131 КПК України встановлено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п.7) ч.2 ст.131 КПК України, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді, постановленої згідно з вимогами ст.170 КПК України-ст.173 КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Так, у клопотанні слідчого про арешт відсутні документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, що належить арештувати.
В матеріалах досудового розслідування відсутні докази вчинення кримінального правопорушення, а саме: що відбулося знищення, підробка або заміна ідентифікаційного номера, номерів двигуна, шасі або кузова.
Крім того, з матеріалів досудового розслідування вбачається, що в кримінальному провадженні відсутня особа, якій повідомлено про підозру. Вказані обставини позбавляють можливості слідчому судді при винесенні судового рішення взяти до уваги розумність та співрозмірність обмеження права власності та врахування усіх наслідків арешту майна, як того вимагає ст.173 КПК України.
Тобто, слідчий в своєму клопотання не довів, що зазначений мотоцикл є доказом злочину, що не узгоджується з вимогами ст. 170 КПК України.
Крім того, слідчим в клопотанні не зазначено, способу накладення арешту, а саме: заборона, обмеження розпоряджатися або користуватися майном, що позбавляє можливості визначити порядок виконання ухвали, проведення конкретних дій, направлених на збереження цілісності і вартості даного майна.
При цьому слідчий суддя враховує, що цивільний позов в даному провадженні відсутній, а санкція вказаної статті кримінального кодексу не передбачає спеціальної конфіскації та конфіскації майна як виду покарання.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Посилання слідчого в клопотанні про арешт майна, що мотоцикл марки «HONDA» моделі «NC-700», чорного кольору зберіг на собі сліди кримінального правопорушення, та що він є доказом злочину необґрунтоване.
Так, з урахуванням положень ст. ст. 2,7 КПК України, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст. ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення визначених недоліків у строк 72 години.

Керуючись ст. ст. 107,170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Металургійного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 , винесене в кримінальному провадженні № 0001257 від 18.08.2018 року, про арешт майна - повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1