печерський районний суд міста києва
Справа № 757/1199/18-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 березня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника особи, що подала клопотання - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулася до суду із клопотанням в порядку ст.ст. 170, 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02.11.2017 на садовий будинок, загальною площею 360,7 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 35694798 в межах кримінального провадження № 0000277. В обґрунтування доводів клопотання адвокат зазначив, що арешт було накладено необґрунтовано та безпідставно, оскільки вказане нерухоме майно на праві власності зареєстровано за ОСОБА_4 , яка немає жодного статусу у кримінальному провадженні № 0000277.
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримала клопотання, просила задовольнити клопотання з наведених в ньому підстав.
Слідчий слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органами прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , за клопотанням якого вжито заходів забезпечення кримінального провадження, та/або інший слідчий групи слідчих в кримінальному провадженні в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
З огляду на конституційні принципи змагальності сторін та диспозитивності, а також враховуючи, що ст.ст. 172, 174 КПК Українивизначений скорочений строк розгляду клопотання про скасування арешту майна, а неявка слідчого/прокурора не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог клопотання за відсутності в судовому засіданні представника органу досудового розслідування на підставі наданих заявником доказів та матеріалів.
Слідчий суддя, заслухавши доводи представника особи, яка подала клопотання, дослідивши матеріали провадження, надходить до наступних висновків.
Судовим розглядом встановлено, що Слідчим відділом прокуратури м. Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000277 від 01.03.2017, зокрема, за підозрою колишнього Голови правління ПАТ «Банк Михайлівський» ОСОБА_6 у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02.11.2017 накладено арешт, серед іншого, на садовий будинок, загальною площею 360,7 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 35694798, який належить на праві власності ОСОБА_6 в межах кримінального провадження № 0000277 від 01.03.2017.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено, зокрема, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 253518142 від 07.12.2017 садовий будинок, загальною площею 360,7 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 35694798 на праві власності належить ОСОБА_4 .
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Поруч з тим, п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до абз. 2 п. 2.6. Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 07.02.2014 року щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. 276-279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.
Згідно доводів клопотання, на даний час ОСОБА_4 немає жодного процесуального статусу у кримінальному провадженні № 0000277 від 01.03.2017, що не спростовано органом досудового розслідування.
Отже, арешт накладений ухвалою слідчого судді на нерухоме майно ОСОБА_4 накладено необґрунтовано, оскільки остання не має статусу підозрюваного або обвинуваченого та не несе за законом матеріальну відповідальність за їх дії.
За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що наданими матеріалами доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, тому слідчий суддя вважає, що наявні підстави для скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02.11.2017 на садовий будинок, загальною площею 360,7 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 35694798 в межах кримінального провадження № 0000277, а тому вважає, що клопотання про скасування арешту підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 170, 174, 370-372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02.11.2017 на садовий будинок, загальною площею 360,7 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 35694798, який належить ОСОБА_4 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1