У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.05.2018 року місто Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання слідчого слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором, про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:

З клопотання та доданих матеріалів кримінального провадження вбачається, що 13.05.2018 року в чергову частину Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУ НП в Закарпатській області надійшло повідомлення від інспектора патрульної поліції ОСОБА_4 , про те, що водій який вчинив адміністративне правопорушення в с. Минай по вул. П.Карпатського пропонував йому неправомірну вигоду в сумі 500 гривень за для уникнення адміністративної відповідальності за ст. 124 та 130 КУпАП будучи попередженим про кримінальну відповідальність за пропозицію або обіцянку службовій особі надати їй неправомірну вигоду. Після чого слідчим СОГ Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУ НП в Закарпатській області спільно з працівниками УВБ було проведено огляд місця події, зафіксовано факт неправомірної вигоди та вилучено зазначені грошові кошти.

13 травня 2018 року відомості про вказаний факт внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000598 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченогоч.1 ст. 369 КК України.

13 травня 2018 року під час проведення огляду місця події о 22 годині 20 хвилин було вилучено грошові кошти в сумі 500 гривень, які були запропоновані у вигляді неправомірної вигоди громадянином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Посилаючи на те, що вказане тимчасово вилучене майно має значення речових доказів у кримінальному провадженні, просить суд задовольнити клопотання та накласти арешт на вищевказане тимчасово вилучене майно.

Слідчий на розгляд клопотання не з`явився, хоча про час та місце розгляду такого був повідомлений, подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

ОСОБА_5 на розгляд клопотання не з`явився, хоча про час та місце розгляду такого був повідомлений.

Дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 ст.173 КПК України, передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна - слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
За таких обставин, враховуючи, що в ході розгляду клопотання встановлено, наявність достатніх підстав вважати, що вилучені в ході огляду місця події 13.05.2018 року грошові кошти в сумі 500 гривень, які були запропоновані у вигляді неправомірної вигоди громадянином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу, та матимуть доказове значення у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що клопотання по накладення арешту на зазначені речі є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти в сумі 500 гривень, які були запропоновані у вигляді неправомірної вигоди інспектору патрульної поліції ОСОБА_4 , громадянином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в АДРЕСА_1 у зв`язку з ухиленням від адміністративної відповідальності.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1