Справа № 461/7629/18
Провадження № 1-кс/461/8729/18
УХВАЛА

18.10.2018 року. м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 від 27 вересня 2018 року про відмову у визнанні потерпілою у кримінальному провадженні № 0003708, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з відповідною скаргою. Свої вимоги мотивувала тим, що у провадженні слідчого СВ Галицького відділу поліції ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 перебуває кримінальне провадження за ч. 1 ст. 296 Кримінального кодексу України. 24 вересня 2018 року заявниця звернулася до слідчого із заявою про визнання її потерпілою. 27 вересня 2018 року слідчим було винесено постанову про відмову у задоволенні вказаної заяви. Постанова обґрунтована тим, що при допиті ОСОБА_3 вона не повідомляла про заподіяння їй матеріальної шкоди. Натомість, як зазначає заявник, їй було спричинено моральної шкоди приниженням її честі та гідності працівниками ПАТ «Кредо Банк». Просить слідчого суддю скасувати постанову від 27 вересня 2018 року та зобов`язати слідчого винести постанову про залучення її до участі у кримінальному провадженні у якості потерпілої.

ОСОБА_3 під час розгляду скарги підтримала її та просила задовольнити. Пояснила, що 15 травня 2018 року працівники ПАТ «Кредо Банк» ображали її у відповідь на прохання звільнити проїзд до будинку, чим заподіяли моральних страждань. На той час вона перебувала на шостому місяці вагітності.

Слідчий в судове засідання не з`явився, хоча Галицький відділ поліції був належним чином повідомлений про час та місце розгляду скарги, клопотання про відкладення розгляду справи суду не подав, про причини своєї неявки суд повідомив, тому суд на підставі ч. 3 ст. 306 КПК України, проводить розгляд скарги у його відсутності.

Заслухавши пояснення заявника, дослідивши інші матеріали скарги, слідчий суддя приходить до висновку, що скаргу слід задовольнити частково.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Саме в запроваджені механізму реального захисту громадянами своїх прав у суді полягає здійснення функцій правової держави та її утвердження як такої.

Відповідно до ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк; рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування; рішення слідчого про закриття кримінального провадження; рішення прокурора про закриття кримінального провадження; рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим; рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки; рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій; рішення слідчого, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Відповідно до ч.1 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Згідно ч. 5 ст. 55 КПК України за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 303 КПК України встановлено, що на досудовому провадженні рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим може бути оскаржено особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Галицького відділу поліції ГУНП перебуває кримінальне провадження № 0003708 від 16 серпня 2018 року за ч. 1 ст. 296 КК України, за фактом хуліганських дій працівників ПАТ «Кредо Банк» відносно ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.
Згідно ч. 5 ст. 55 КПК України за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.
25 вересня 2018 року ОСОБА_3 звернулася до Слідчого відділу Галицького ВП із заявою про визнання її потерпілою у кримінальному провадження. Заяву мотивувала тим, що на момент скоєння щодо неї кримінального правопорушення вона перебувала на шостому місці вагітності. Працівники ПАТ «Кредо Банк» застосували до неї фізичну силу та завдали моральних страждань.
Постановою слідчого від 27 вересня 2018 року у задоволенні заяви ОСОБА_3 про визнання потерпілою було відмовлено. Постанова обґрунтована тим, що 21 вересня 2018 року під час допиту у якості свідка ОСОБА_3 повідомила, що 15 травня 2018 року під час конфлікту з працівниками ПАТ «Кредо Банк» їй не було завдано тілесних ушкоджень, внаслідок яких вона б зверталася за медичною допомогою.
Диспозиція ч. 1 ст. 296 КК України, за якою попередньо кваліфіковане кримінальне правопорушення, передбачає відповідальність за хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом
Основний безпосередній об`єкт хуліганства громадський порядок. Його додатковим факультативним об`єктом можуть виступати здоров`я особи, авторитет органів державної влади, громадська безпека.
Грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, особи, щодо яких здійснюється досудове розслідування, могли зазіхати на правоохоронювані цінності заявника.
Хуліганські дії по своїй суті носять характер, який явно порушує норми загальноприйнятої поведінки в суспільстві, що проявилося у бажанні показати зневагу до встановлених правил і норм поведінки, протиставити себе суспільству, державі, прагненням відкрито проявити грубу силу і жорстокість в момент перебування громадян в громадському місці.
Тому, слідчий суддя вважає, що хуліганськими діями осіб заявнику могла бути спричинена моральна шкода, принижено її честь та гідність. Встановлення саме цих обставин необхідне для повного та всебічного розслідування кримінального провадження та належної і правильної кваліфікації дій винних осіб.
З урахуванням викладеного, а також з метою надання ОСОБА_3 можливості користуватися широким спектром процесуальних прав, така має бути визнана потерпілою у кримінальному провадженні за фактом застосування сили, спричинення моральних страждань та порушення громадського порядку.
За таких обставин, слідчий суддя вважає, що постанова слідчого про відмову у визнанні заявника потерпілою є протиправною та підлягає скасуванню.
Водночас, положення кримінального процесуального законодавства не передбачають прийняття органом досудового розслідування процесуального рішення про визнання потерпілим. Саме тому за умови скасування слідчим суддею відповідної постанови, особа, яка звернулася із заявою про вчинення щодо неї злочину, набуває статусу потерпілого та у подальшому користується відповідними процесуальними правами.
Відтак, слідчий суддя відмовляє у задоволенні вимоги ОСОБА_3 про зобов`язанні слідчого залучити її до участі у кримінальному провадженні у якості потерпілого.
Керуючись ст.ст. 303, 304, 306 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:

Скаргу задовольнити частково.
Скасувати постанову слідчого Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 від 27 вересня 2018 року про відмову у визнанні ОСОБА_3 потерпілою.
Повний текст ухвали проголошений 22 жовтня 2018 року.
Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1