н/п 1-кс/640/3882/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"20" квітня 2018 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
встановив :
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що під час досудового розслідування досліджуються обставини вчинення фіктивного підприємництва організованою групою, організатори - ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , виконавці ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , інші на даний час невстановлені особи.
В ході досудового розслідування встановлено, що вказаними особами, попередньо зорганізувавшись у стійке об`єднання, об`єднавшись єдиним планом з розподілом функцій учасників групи, організовано протиправну діяльність «конвертаційного центру», за період 2015-2017 р.р. зареєстровано та придбано ряд фіктивних фірм (юридичних осіб) з метою подальшого прикриття незаконної діяльності, конвертації грошових коштів, оформлення безтоварних операцій, легалізації коштів та майна, надання послуг зі штучного зменшення податкових зобов`язань підприємствам реального сектору економіки.
З метою прикриття незаконної діяльності вказаною організованою групою було створено та придбано фірми з ознаками фіктивності: ТОВ «Кемрі Комерс», ТОВ «Фламентос», ТОВ «Іверіас», ТОВ «Барсет», ТОВ «Сантіс Трейд», ТОВ «Степліс», ТОВ «Дантерро», ТОВ «Голди», ТОВ «Альтгруп», ТОВ «Жокарі», ТОВ «Сталкер КП», ТОВ «Хейкс Агро», ТОВ «Лайт бізнес», ТОВ «Екселент Прайм», ТОВ «Вордстайл», ТОВ «ЮАЙ Стиль», ТОВ «Трансформ плюс», ТОВ «Коммерсбуд», ТОВ «Колоріс Люкс», ТОВ «Лаконіс Трейд», ТОВ «Крісталліка», ТОВ «Стоун Стеж», ТОВ «Пріоритет груп», ТОВ «Файтер Люкс», ТОВ «Добралюкс», ТОВ «Еліт Технолоджис», ТОВ «Тексофт Юніверс», ТОВ «Буд Фін Траст», ТОВ «Ярославський Девелопмент», ТОВ «Стевіс плюс», ТОВ «Візейр», ТОВ «Мазарокс», ТОВ «Будремстиль», ТОВ «Пріоріум Т», ТОВ «Амур Люкс», ТОВ «Амірантіс», ТОВ «Вірпул Трейд», ТОВ «Тотошка», ТОВ «БК Алара», ТОВ «Асколі Трейд», ТОВ «Укрбелім», ТОВ «Вишня Центр», ТОВ «Старт Комплекс», ТОВ «Квінта Трейдінг», ТОВ «Гелексі Трейд», ТОВ «Люкс Старт», ТОВ «Люксітрейд», ТОВ «Боніта Люкс», ТОВ «Ноатрейд», ТОВ «Лоял Консалтинг», ТОВ «Гуд Комерс», ТОВ «Джойн ЛТД», ТОВ «Девелопмент Юкрейн», ТОВ «Форс-Маркет Трейд», ТОВ «Ліберті Трейд», ТОВ «Амбер Продакшн», ТОВ «Фіш Груп Торг», ТОВ «Берегай ЛТД», ТОВ «Імпорт Трейд», ТОВ «ДК Омега», ТОВ «Стома-Вишгород», ТОВ «Артвейтранс», ТОВ «Обсидіан Компані», ТОВ «Сетанта», ТОВ «Дельта Комерс».
Учасниками організованої групи, для створення та придбання підприємств з ознаками фіктивності, в якості засновників та керівників, використовувались підставні малозабезпечені особи, більшість з яких допитані та дали показання, що не мають відношення до створення, придбання та фінансово-господарської діяльності зазначених суб`єктів підприємницької діяльності.
За наявними матеріалами кримінального провадження, у тому числі згідно інформації з рапорту співробітника оперативного підрозділу Управління захисту економіки в Харківській області ДЗЕ НП України ОСОБА_22 отриманої в ході виконання доручень по кримінальному провадженню та проведення негласних слідчих (розшукових) дій, є достатні підстави вважати, що пособниками вчинення кримінального правопорушення є службові особи ТОВ «Спецтрансзапчасть», які в період 2016 - 2017 р.р. приймали участь у незаконній діяльності «конвертаційного центру», оформлювали безтоварні операцій з фірмами які мають ознаки фіктивності з метою незаконної конвертації коштів, легалізації коштів та майна, умисного та безпідставного зменшення податкових зобов`язань а також штучного формування податкового кредиту з ПДВ підприємствам «конвертаційного центру».
Також причетність службових осіб ТОВ «Спецтрансзапчасть» до протиправної діяльності підтверджено: протоколом огляду документів в аналітично-інформаційній системі ДФС України яким зафіксовано, що ТОВ «Спецтрансзапчасть» в період 2016-2017 років здійснювалось оформлення фінансово-господарських взаємовідносин з підприємствами які мають ознаками фіктивності та входять до складу «конвертаційного центру», протоколами допитів підставних службових осіб та засновників фірм з ознаками фіктивності, з якими оформлено фінансово-господарські взаємовідносини ТОВ «Спецтрансзапчасть».
В ході обшуку було встановлено, що в бухгалтерії ТОВ «Спецтрансзапчасть» відсутня переважна більшість первинних документів по взаємовідносинах з фірмами з ознаками фіктивності, що також може вказувати на умисні дії з боку службових осіб ТОВ «Спецтрансзапчасть» щодо приховування слідів кримінального правопорушення.
При обшуку вказаних приміщень було виявлено та вилучено в тому числі майно зазначене у даному клопотанні сторони обвинувачення.
Сторона обвинувачення зазначає, що виявлені та вилучені в ході обшуку документи є доказами вчинення кримінального правопорушення, необхідні для встановлення фактів та обставин, що мають суттєве значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також відповідно до ч.2 ст.167, ч.7 ст.236 КПК України - є тимчасово вилученим майном.
В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду 20.04.2018 надійшла заява від слідчого з ОВС 1-го ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_23 , в якій він просить судове засідання щодо розгляду клопотання про накладення арешту на майно провести без його участі, у зв`язку з службовою зайнятістю, клопотання підтримує в повному обсязі.
Власник майна ОСОБА_6 , зазначений в клопотанні сторони обвинувачення як його представник - адвокат ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, причини неявки суду не повідомили, клопотань про відкладення розгляду до суду не надійшло.
Неприбуття в судове засідання власника майна, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Більш того, володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
02.02.2018 на підставі вказаної ухвали Київського районного суду м. Харкова від 29.01.2018 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_2 , офіси 813, 814, 815, 816, з 10.50 год. до 16.20 год., в ході якого, згідно протоколу обшуку від 02.02.2018 вилучено майно, перелічене в даному клопотанні сторони обвинувачення (а.с. 15-18).
05.02.2018 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого з ОВС 1-го ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_3 , погоджене із прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , в якому сторона обвинувачення просила накласти арешт на майно, вилучене 02.02.2018 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_3 .
09.02.2018 до Київського районного суду м. Харкова повторно надійшло клопотання старшого слідчого з ОВС 1-го ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_3 , погоджене із прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , в якому сторона обвинувачення просила накласти арешт на майно, вилучене 02.02.2018 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_3 .
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_24 від 12.02.2018 накладено арешт на належне ТОВ «Спецтрансзапчасть» майно, вилучене 02.02.2018 при обшуку в офісах 813, 814 буд. АДРЕСА_2 ; зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, повязаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» - у СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області (а.с. 29-33).
Вказана копія ухвали надійшла до прокуратури Харківської області 22.03.2018 (а.с. 34).
26.03.2018 до Київського районного суду м. Харкова повторно надійшло клопотання старшого слідчого з ОВС 1-го ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_3 , погоджене із прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , в якому сторона обвинувачення просила накласти арешт на майно, вилучене 02.02.2018 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_3 .
Згідно розписки прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , вказана копія ухвали отримана ним 04.04.2018 о 17.00 год. (а.с. 45).
Після проведення обшуку клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку.
Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у випадках, передбачених частиною 5 статті 171 КПК України.
За правилами абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Тобто, згідно норм чинного законодавства, розглядаючи клопотання слідчого або прокурора про арешт майна, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
За змістом ч. 3 ст. 172 КПК України, в разі повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Згідно копії розписки прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 вказана копії ухвали отримана ним 04.04.2018 о 17.00 год. (а.с. 45) та в подальшому вказане клопотання про арешт майна, згідно відмітки Укрпошти на конверті (а.с. 131), відправлені поштою 07.04.2018, та надійшло до Київського районного суду м. Харкова після усунення недоліків 17.04.2018 (а.с. 2). Додержання процесуального строку шляхом подачі клопотань на пошту відповідає положенням ст. 116 КПК України.
Таким чином, згідно зі ч. 3 ст. 172 КПК України, передбачений законом строк в сімдесят дві години для усунення недоліків прокурором, слідчим не порушено.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
Відповідно до ч.1 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.
Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про проведення обшуку, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.
Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України..
Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.
Визначити місцем зберігання арештованого майна в порядку, визначеному Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 №1104 - слідче управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Харківській області.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.
Слідчий суддя ОСОБА_1