печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 жовтня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого в ОВС другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Київської області ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного у кримінальному провадженні 0000426 від 17.07.2017 ОСОБА_3 ,-

В С Т А Н О В И В:

05.10.2017 слідчий в особливо важливих справах другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Київської області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим із прокурором, в якому просить продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_3 під вартою в межах строку досудового розслідування, що обумовлено необхідністю здійснення в кримінальному провадженні низки процесуальних та слідчих дій, в тому числі виконання вимог ст. 290 КПК України, при відсутності підстав для скасування діючого чи зміни на більш м`який запобіжний захід.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що першим слідчим відділом прокуратури Київської області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000426 від 17.07.2017 року за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Слідчий вказує, що заявлені досудовим розслідуванням ризики, під час обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на теперішній час не зменшились, є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_3 , перебуваючи на волі та усвідомлюючи невідворотність покарання, переховуватиметься від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливатиме на свідків, перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, що свідчить про те, що подальше тримання ОСОБА_3 під вартою є виправданим та обґрунтованим.

Заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання, підозрюваного та його захисника, які просили зменшити розмір застави, слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, додатково долучені матеріали, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що 02.08.2017 ОСОБА_3 затримано на підставі ст. 208 КПК України, 02.08.2017 йому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою, визначений Печерським районним судом м. Києва від 08.08.2017, спливає 08.10.2017 року.

Одночасно підозрюваному ОСОБА_3 визначено альтернативний запобіжний захід заставу у розмірі 80 мінімальних заробітних плат, що становить 128 000 грн. для забезпечення виконання обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що для закінчення досудового розслідування, складання обвинувального акту та передачі його до суду необхідно провести низку процесуальних та слідчих дій, перелік яких наведено в клопотанні органу досудового розслідування, в тому числі виконати вимоги ст. 290 КПК України, у зв`язку з чим 02.10.2017 заступником прокурора Київської області ОСОБА_7 продовжено строк досудового розслідування до чотирьох місяців, тобто до 02.12.2017.

У відповідності до положень ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Даних про наявність підстав для скасування ОСОБА_3 запобіжного заходу або його зміни на менш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено.

Так, слідчий суддя у відповідність до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_3 , за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованого корупційного злочину, характер та обставини вчинення злочину, так як вони сформульовані в повідомлені про підозру, а також наявність значного суспільного інтересу в забезпеченні об`єктивності досудового розслідування в даному кримінальному провадженні, і приходить до висновку про доведеність ризиків того, що підозрюваний ОСОБА_3 , перебуваючи на волі та усвідомлюючи невідворотність покарання, переховуватиметься від органу досудового розслідування та/або суду; незаконно впливатиме на свідків, перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, а відтак з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_3 в подальшому при здійсненні досудового розслідування в якості запобіжного заходу належить утримувати під вартою.

Позитивні характеристики підозрюваного ОСОБА_3 , на які посилався захисник при розгляді клопотання, не можуть бути безумовними підставами для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовують існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених п.п. 1-5 ст. 177 КПК України.

Приймаючи до уваги, що у справі потрібно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, проведення яких потребує значного часу, а підстав для скасування або зміни ОСОБА_3 запобіжного заходу не встановлено, слідчий суддя вважає необхідним продовжити строк його тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Що стосується визначення ОСОБА_3 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя наряду з положеннями ст.ст. 182,183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Як зазначено вище, ОСОБА_3 визначено альтернативний запобіжний захід заставу в розмірі 128 000 грн., підстав для зменшення або збільшення якої слідчий суддя наразі не вбачає.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193,194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання - задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Петрівське Таращанського району Київської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 до 02.12.2017 включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_3 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 128 000 грн. 00 коп., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний рахунок:

Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві;

;

МФО: 820172;

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ

р/р 2089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатися із м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з особами, визначеними слідчим;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон та, у разі наявності, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 02.12.2017 включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи в якій підозрюваний тримається під вартою.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1