ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Справа № 201/3139/18
Провадження № 1-кс/201/2873/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2018 року місто Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ВП «Дебора Електро» ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000051 від 21.10.2016 року, -
ВСТАНОВИВ:
Директор Товариства з обмеженою відповідальністю «ВП «Дебора Електро» ОСОБА_3 звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із вищезазначеним клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що згідно з відомостями, які розміщені у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань єдиним учасником товариства з 2013 року є ОСОБА_4 , адреса : АДРЕСА_1 , розмір частки -100% в статутному капіталі, вартість внеску 700 000,00. Дана обставина свідчить про те, що засновником Товариства є саме ОСОБА_4 і жодні треті особи не є засновниками Товариства. Крім того, важливими обставинами, що свідчить про те, що в подальшому застосуванні заходу немає потреби є те, що 0000051 по рахунках ТОВ «ВП» Дебора Електро» № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритим в ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК». Зазначає, що за рахунками № НОМЕР_3 , відкриттям ТОВ «ВП» Дебора-Електро» взагалі відсутні жодні обороти. Рахунок № НОМЕР_4 відкритий ТОВ «ВП Дебора-Електро» закритий 25.04.2006 року. Рахунок № НОМЕР_4 відкритий ТОВ «ВП» Дебора-Електро» є рахунком доступ до якого можливий із використанням кооперативної картки товариства, тобто зазначений рахунок може використовуватися виключно для проведення операції, визначених законодавством працівниками товариства. Зазначає, що рахунки № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 відкриті Товариством у ПАТ КБ «ПриватБанк» дійсно є поточним рахунками Товариства, але отримані Товариством виписки з цих рахунків за період визначений в ухвалі суду, підтверджується, що Товариство не отримувало на ці рахунки жодних коштів від визначених в ухвалі суду суб`єктів господарювання, а тому вважають, що в подальшому застосовані заходу відпала потреба. Визначені в ухвалі суду рахунки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 взагалі не є рахунками Товариства, відповідно в подальшому застосуванні заходу щодо арешту щодо таких рахунків, які не є рахунками Товариства, також відпала потреба.

Просить скасувати в повному обсязі арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду Черкаської області по справі № 712/1863/17, провадження № 1кс/712/907/17 про накладення арешту на грошові кошти ТОВ «ВП «Дебора-Електро» від 16.02.2017 року.

Заявник в судове засідання не з`явився, про дату судового засідання була повідомлений належним чином. До канцелярії суду надала письмові пояснення в яких підтримала доводи та вимоги раніше поданого клопотання про скасування арешту майна, у зв`язку із чим, враховуючи положення ч. 6 ст. 9 КПК України, суд вважає за необхідне застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст. 28 КПК України та розглянути дану скаргу без участі скаржника, з метою прийняття процесуального рішення по ній в розумні строки.

Від слідчого СВ ФР ДПІ у Чечелівському районі м. Дніпро ГУДФС України, ОСОБА_5 , надійшла письмова заява, в якій останній просить відмовити у задоволенні клопотання ТОВ «ВП «Деборо-Електро» у зв`язку з тим, що досудове розслідування ведеться, всі обставини справи розглядаються та встановлюються, а також є обґрунтовані підстави вважати, що ТОВ «ВП «Деборо-Електро» співпрацюють з конвертаційним центром, що відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги

Відповідно до ст. 107 КПК України за відсутності учасників кримінального провадження, фіксація судового засідання не здійснювалась.

Суд, дослідивши матеріали скарги, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, суд виходить з наступного.

Ухвалою Соснівського районного суду Черкаської області від 16 лютого 2017 (під головуванням слідчого судді ОСОБА_6 клопотання старшого слідчого з ОВС СУ ФР ГУ ДФС у Черкаській області капітана податкової міліції ОСОБА_7 про накладення арешту на грошові кошти було задоволено частково.

Накладено арешт на грошові кошти по рахунках ТОВ "ВП "ДЕБОРА ЕЛЕКТРО" () № НОМЕР_3 , № НОМЕР_1 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_6 , відкритим в ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" (МФО 305299).

Заборонити розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на рахунках ТОВ "ВП "ДЕБОРА ЕЛЕКТРО" () № НОМЕР_3 , № НОМЕР_1 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_6 , відкритим в ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" (МФО 305299), за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету.

Зупинити видаткові операції з грошовими коштами, що надходять на ТОВ "ВП "ДЕБОРА ЕЛЕКТРО" () в ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" (МФО 305299), на внутрішньо банківський рахунок № НОМЕР_7 та зупинити видаткові операції з коштами, які надійшли на ТОВ "ВП "ДЕБОРА ЕЛЕКТРО" () та вже знаходяться на рахунку №3720 за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів.

Зобов`язати працівників ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" (МФО 305299) надати старшому слідчому з ОВС СУ ФР ГУ ДФС у Черкаській області капітану податкової міліції ОСОБА_7 чи особі за його дорученням довідку про залишок коштів на рахунку ТОВ "ВП "ДЕБОРА ЕЛЕКТРО" () № НОМЕР_3 , № НОМЕР_1 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_6 при накладенні арешту на кошти ТОВ "ВП "ДЕБОРА ЕЛЕКТРО".

Таким чином, слідчий суддя, дослідивши матеріли клопотання та надані матеріали кримінального провадження, прийшов до висновку, що клопотання було обґрунтованим оскільки дані, викладені у матеріалах кримінального провадження давали підстави для висновку, що існують підстави для накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на вищевказаних банківських рахунках, так як є метою належного зберігання речових доказів, грошових коштів, та в подальшому розгляду питання про їх долю, та конфіскацію в дохід держави.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Даний принцип законності, також знайшов своє відображення у Кримінальному процесуальному кодексі України (далі по тексту КПК України), зокрема статтею 9 цього Кодексу передбачає, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурора, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Крім того, статтею 16 КПК України закріплені загальні принципи щодо недоторканості права власності, за вимогами яких, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України прямо передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Крім того, частиною 2 вищевказаної статті КПК України, визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При цьому, у випадку, передбаченому пунктом 1 вищезазначеної частини 2 статті 170 КПК України, арешт може бути накладено на арешт на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, в той час, як у випадках, передбачених пунктами 2-4 цієї частини статті арешт можливо накласти виключно на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо існують відповідні підстави для застосування спеціальної конфіскації, конфіскації майна, а також наявності цивільного позову для відшкодування завданої шкоди.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Арешт майна за відсутністю передбачених для цього підстав може порушити право власника на вільне використання своєю власністю, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини (зокрема, справа «Баландіна проти України, «Батрак проти України», «Панов проти України»).

В той же час, в даному випадку слід взяти до уваги вищезгадані письмові заперечення слідчого СВ ФР ДПІ у Чечелівському районі м. Дніпра Головного управління ДФС у Дніпропетровській області проти задоволення клопотання про скасування арешту, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку про те, що на даний час ще існують підстави, у зв`язку із якими приймалося рішення про накладення арешту на зазначені вище грошові кошти, які належать ТОВ «ВП» Дебро-Електро».

Таким чином, у клопотанні про скасування арешту не наведено підстав, які б могли підтвердити необґрунтованість накладеного арешту або ж ту обставину, що необхідність у ньому відпала у цьому кримінальному провадження, а відтак слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні поданого клопотання і доцільність його арешту підлягає перевірці при подальшому досудовому розслідуванні.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 107, 170-174КПК України, суд
УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ВП «Дебора Електро» ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000051 від 21.10.2016 року - відмовити.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1