01.12.17
Провадження № 1-кп/200/621/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 грудня 2017 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

судді ОСОБА_2

при секретарі ОСОБА_3 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

представника потерпілого ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Дніпро обвинувальний акт з додатками по кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00712 за обвинуваченням:
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця п.Безверхове Хасанського району Приморського краю Російської Федерації, громадянина України, з повною середньою освітою, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених п.6 ч.2 ст.115 КК України та ч.3 ст.289 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська перебуває кримінальне провадження щодо ОСОБА_7 за п.6, ч.2 ст.115 КК України та за ч.3 ст.289 КК України.

Ухвалою Бабушкінського райсуду м.Дніпропетровська від 08 листопада 2017 року задоволено клопотання обвинуваченого ОСОБА_7 про розгляд кримінального провадження щодо нього судом присяжних у складі двох професійних суддів та трьох присяжних.
В порядку ст.35 КПК України автоматизованою системою документообігу суду було відібрано сім присяжних: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 .
У дане судове засідання не з`явилися присяжні ОСОБА_11 та ОСОБА_9 , про що надали відповідні заяви, де зазначили про те, що не можуть прийняти участь в судовому розгляді за станом здоров`я. З цих підстав просять звільнити від виконання обов`язків присяжного у даному провадженні.
Також під час відбору присяжних у відповідності до ст. 387 КПК України, судом у складі двох професійних суддів на місті вирішено щодо задоволення відводу та звільнення присяжного ОСОБА_15 від участі в розгляді даного кримінального провадження.
Заслухавши думку учасників судового провадження, які вважали за неможливе здійснити відбір присяжних, у зв`язку з відсутністю ОСОБА_11 та ОСОБА_9 , але вважали за можливе звільнити присяжних ОСОБА_11 та ОСОБА_9 від обов`язків присяжного у даному кримінальному провадженні та задоволення відводу присяжного ОСОБА_15 , суд дійшов до наступного висновку.
Відповідно до ст. 387 КПК України відбір присяжних здійснюється після відкриття судового засідання. Головуючий повідомляє присяжним, яке провадження підлягає розгляду, роз`яснює їм права та обов`язки, а також умови їх участі в судовому розгляді. Кожен із присяжних має право заявити про неможливість його участі в судовому розгляді, вказавши на причину цього, та заявити собі самовідвід. Головуючий з`ясовує, чи немає передбачених цим Кодексом або законом підстав, які перешкоджають залученню громадянина в якості присяжного або є підставою для звільнення окремих присяжних від виконання їх обов`язків, а так само для звільнення присяжних від виконання їх обов`язків за їх усними чи письмовими заявами. Кожному з присяжних, який з`явився, учасники судового провадження можуть заявити відвід з підстав, передбачених статтями 75 і 76 цього Кодексу.

Усі питання, пов`язані зі звільненням присяжних від участі в розгляді кримінального провадження, а також із самовідводом і відводом присяжних, вирішуються ухвалою суду у складі двох професійних суддів, що постановляється після проведення наради на місці без виходу до нарадчої кімнати, крім випадків, коли вихід до нарадчої кімнати буде визнаний судом необхідним.
У відкритому судовому засіданні від присяжної ОСОБА_11 надійшла заява про неможливість приймати учать в розгляді даного кримінального провадження, у зв`язку з її станом здоров`я, від присяжної ОСОБА_9 також надійшла заява про те, що вона не може приймати участі в судовому засідання за станом здоров`я.
Враховуючи, що до початку відбору суду присяжних, присяжними ОСОБА_11 та ОСОБА_9 шляхом надання заяви повідомлено про неможливість виконувати обов`язки присяжного у даному провадженні, внаслідок якого просила звільнити її від виконання таких обов`язків, з метою забезпечення прав учасників судового провадження на справедливий та об`єктивний судовий розгляд, недопущення затягування строків розгляду провадження, суд вважає за необхідне заяву присяжних ОСОБА_11 та ОСОБА_9 задовольнити та звільнити їх від виконання обов`язків присяжного у даному кримінальному провадженні.
У зв`язку із звільненням присяжної ОСОБА_11 та ОСОБА_9 від виконання своїх обов`язків й задоволення відводу та звільнення присяжного ОСОБА_15 від участі в розгляді даного кримінального провадження, суд позбавлений можливості провести відбір присяжних, а тому з необхідністю визначення інших присяжних, кримінальне провадження щодо ОСОБА_7 за п.6 ч.2 ст.115, ч.3 ст.289 КК України необхідно передати до канцелярії суду для виконання вимог передбачених ст. 35 КПК України в частині добору присяжних.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 вважав за необхідне продовжити відносно ОСОБА_7 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки ОСОБА_7 скоєно особливо тяжкі злочини, зокрема проти життя та здоров`я особи, з корисливих мотивів, він ніде офіційно не працює, а тому існують ризики перешкоджання здійсненню розгляду кримінального провадження з боку обвинуваченого ОСОБА_7 .

Заперечував проти клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу на домашній арешт.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти клопотання прокурора та прохав змінити обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт, так як ОСОБА_7 раніше не судимий, одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, є учасником бойових дій в зоні проведення антитерористичної операції.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав клопотання свого захисника й також прохав змінити йому запобіжний захід на домашній арешт.

Вислухавши думку учасників процесу з приводу клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 строком на 60 днів, суд приходить до висновку щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, при цьому вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання захисника про зміну обвинуваченому запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, з наступних підстав.
Так, відповідно до ст.331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України, положення якої передбачають, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, знищити, спотворити чи приховати документи і речі, які мають доказове значення у справі, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення і при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності вищезазначених ризиків суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; дані щодо особистості міцність соціальних зв`язків, стан здоров`я, вік, наявність постійного місця роботи, репутацію, розмір майнової шкоди у завданні якої обвинувачується особа та інші відомості.
Крім того, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено.
Станом на 01 грудня 2017 року, строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 спливає 06 січня 2018 року, судовий розгляд по справі триває, остаточний відбір присяжних не відбувся, призначено додатковий виклик присяжних, а наступна дата судового засідання визначена поза межами строку дії попередньої ухвали про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого.

При цьому, ОСОБА_7 обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого злочину, вчиненого проти життя та здоров`я особи, з корисливих мотивів, за яке передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі, в тому числі і довічне.

Тобто, суд вважає, що суворість покарання, яке може бути призначено у випадку доведеності вини ОСОБА_7 та серйозність висунутого йому обвинувачення, дає обґрунтовану підставу вважати наявність ризиків того, що обвинувачений може переховуватися від суду, перешкоджати здійсненню кримінального провадження, а тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі і домашній арешт, не буде достатнім для запобігання вищезазначеним ризикам.
Крім того, ОСОБА_7 офіційно не працевлаштований, постійного доходу не має, а тому, з урахуванням стадії судового провадження, коли триває відбір присяжних, потерпілі та свідки не допитані, докази сторонами кримінального провадження суду не надані та не досліджувалися, існує висока вірогідність впливу з боку обвинуваченого на вищевказаних осіб, вчинення іншого кримінального правопорушення, у зв`язку із чим підстави для зміни обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу також відсутні.
Таким чином, з урахуванням викладених підстав, суд вважає, що даний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, відповідає не лише особі обвинуваченого ОСОБА_7 а й характеру та тяжкості злочинів, у вчиненні яких він обвинувачується, й такий, що виключає можливість перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню обвинуваченого від суду.
Крім того, суд вважає, що на стадії судового провадження, встановлені судом ризики на цей час продовжують існувати, що виправдовує тримання обвинуваченого під вартою і застосування саме такого запобіжного заходу у цьому випадку буде виправданим з точки зору наявності відповідного суспільного інтересу, а, отже, не суперечитиме вимогам ст.5 Конвенції та практиці ЄСПЛ.

Посилання захисту про те, що ОСОБА_7 раніше не судимий, одружений, має на утриманні неповнолітніх дітей, є учасником АТО, його стан здоров`я, суд не може розцінювати як підстави для зміни обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу на домашній арешт, так як з урахуванням обставин інкримінованих йому кримінальних правопорушень та їх тяжкості, дані обставини не можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу, оскільки вказані захисником обставини мали місце і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , і самі по собі вони не зможуть мінімізувати встановлені наявні ризики та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

На підставі викладеного суд вважає доцільним продовжити застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Керуючись ст. 177, 183, 194, 350,383,387 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:
Заяву ОСОБА_11 та ОСОБА_9 задовольнити.
Звільнити від участі у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_7 за п.6, ч.2 ст.115 КК України та за ч.3 ст.289 КК України, присяжну ОСОБА_11 та ОСОБА_9 .
У звязку з необхідністю визначення інших присяжних, кримінальне провадження щодо ОСОБА_7 за п.6 ч.2 ст.115, ч.3 ст.289 КК України передати до канцелярії суду для виконання вимог передбачених ст. 35 КПК України в частині добору присяжних.

Клопотання прокурора щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_16 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів задовольнити.

Продовжити застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_8 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 29 січня 2018 року, включно.

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну обвинуваченому ОСОБА_16 запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт відмовити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1
Суддя ОСОБА_17