Справа № 721/155/18
Провадження №1-кс/713/92/18
УХВАЛА
іменем України
07.03.2018 м. Вижниця
Слідчий суддя Вижницького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , за участю слідчого ОСОБА_4 , за участю підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Вижниця клопотання слідчого СВ Путильського ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000032 від 06.03.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст.185 ч.3 КК України відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, розлученого, з середньою освітою, тимчасово не працюючого, раніше неодноразово судимого востаннє 23.04.2014 року за скоєння злочинів передбачених ст.185 ч.3, ст.125 ч.1 КК України до трьох років шести місяців позбавлення волі, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Путильського ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 звернувся в суд з клопотанням, погодженим прокурором про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В клопотанні посилається на те, що 06 березня 2018 року приблизно о 14-00 год. ОСОБА_5 знаходячись в с.Киселиці, Путильського району Чернівецької області, з метою скоєння крадіжки шляхом зламу вікна проник до будинку громадянки ОСОБА_7 , 1952 року народження, звідки таємно викрав гроші в сумі 5000,00 грн., та особисті речі потерпілої, золоті вироби, а саме золотий хрестик, горілчані вироби, а саме пляшку горілки «Преміум Львів», об`ємом 0.7 л., пляшку горілки «Гріндей» об`ємом 0,5 л., пляшку вина «Мускатне», пляшку коньяку «Зелений гай», пляшку коняку «Клінков», чотири пари жіночого взуття, асорті цукерок загальною вагою два кілограми, радіо приймач. Згідно показів потерпілої загальна сума викрадених речей становить 8000,00 грн. Після скоєння крадіжки зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд, крадіжкою спричинивши потерпілій ОСОБА_7 матеріальної шкоди на загальну суму 13000,00 грн.

Своїми діями ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення відповідальність за скоєння якого передбачена ст.185 ч.3 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно шляхом проникнення в житло.

06.03.2018 року, відомості про даний факт внесені до ЄРДР за №0000032, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч 3 КК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років. 07.03.2018 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.3 КК України та допитано в якості підозрюваного. Будучи допитаним в якості підозрюваного ОСОБА_5 від дачі показів відмовився згідно ст.63 Конституції України.

Зазначив, що у вчиненні даного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець та житель АДРЕСА_1 , громадянин України, розлучений, не працюючий, раніше судимий, востаннє 23 квітня 2014 року за скоєння злочинів передбачених ст.185 ч.3, ст.125 ч. 1 КК України до трьох років шести місяців позбавлення волі. Вина ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.3 КК України підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами в своїй сукупності, зокрема: протоколом усної заяви потерпілої ОСОБА_7 про вчинення крадіжки її майна; протоколом допиту потерпілої, протоколом ОМП, вилученими під час досудового розслідування у підозрюваного речами які він викрав під час скоєння злочину.

Під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, наявність яких прямо вказують, що обрання більш м`якого запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 не забезпечать його належної процесуальної поведінки, а саме: п.1, ч.1 ст.177 КПК України ОСОБА_5 перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки покарання за вчинений ним злочин, передбачає позбавлення волі на строк від 3 до 6 років; п.3, ч.1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на потерпілих чи свідків, які являються його односельчанами; п.4, ч.1 ст. 177 КПК України - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на даний час досудове розслідування ще триває, не проведено всіх запланованих слідчих та процесуальних дій; п.5, ч.1 ст. 177 КПК - вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки раніше неодноразово судимий за вчинення злочинів проти власності. Наведені підстави прямо вказують на наявність ризиків того, що обрання більш м`якого запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 не забезпечать його належної процесуальної поведінки, оскільки останній буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду, матиме можливість незаконно впливати на потерпілих, свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, перешкоджатиме виконанню процесуальних рішень іншим чином, та дадуть можливість вчинити йому нові кримінальні правопорушення, що є достатніми підставами для обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Просить застосувати запобіжний захід у виді взяття під варту на шістдесят діб щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий СВ Путильського ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 підтримали клопотання, просили задовольнити.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 просив застосувати більш м`який запобіжний захід, оскільки хворіє та потребує лікування.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_6 просив застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Суд, заслухавши думку прокурора, слідчого, підозрюваного, захисника, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, дійшов до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.3 КК України.

06.03.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000032 внесено запис про кримінальне правопорушення, передбачене ст.185 ч.3 КК України.

Повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.3 КК України та пам`ятка про процесуальні права та обов`язки вручені ОСОБА_5 07.03.2018 року о 01-10 год.

Копію клопотання з додатками підозрюваний ОСОБА_5 отримав 07.03.2018 року о 13-00 год.

Згідно ст.176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора. Запобіжні заходи у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту, застави не можуть бути застосовані до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-1 , 258-258-5, 260, 261 КК України.

Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 суд враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Прокурором доведено обставини, передбачені пп.1, 2 ч.1 ст.194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 та наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений ст.177 цього Кодексу, зокрема, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Однак прокурором не доведено обставину, передбачену п.3 ч.1 ст.194 КПК України - недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, враховуючи, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, раніше неодноразово судимий, враховуючи стан здоров`я, має постійне місце проживання, посередньо характеризується по місцю проживання, що не виключає застосування до нього інших більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, суд прийшов до висновку про часткове задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою з підстав недоведеності обставини, передбачених п.3 ч.1 ст.194 КПК України.

Відповідно до ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Суд, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, його особу, має постійне місце проживання, вважає, що у відповідності до ч.4 ст.194 КПК України щодо підозрюваного необхідно обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту цілодобово, оскільки саме цей запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

Підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж домашній арешт, суд не вбачає.

Суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ч.3 ст.202 КПК України, у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий: 1) негайно доставляється до місця проживання і звільняється з-під варти, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово; 2) негайно звільняється з-під варти та зобов`язується невідкладно прибути до місця свого проживання, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло в певний період доби.

Окрім цього, суд вважає за необхідне відповідно до норм ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: - прибувати до слідчого із встановленою періодичністю або за викликом у зв`язку з реалізацією завдань кримінального провадження, зокрема, для проведення процесуальних дій; цілодобово не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суд; утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_7 та свідками по справі.

На думку суду, такий запобіжний захід буде достатній для дотримання ним процесуальної поведінки в межах строків проведення досудового розслідування, але не більше двох місяців.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.176-178, 181, 184, 193-194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Путильського ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , - запобіжний захід у виді домашнього арешту цілодобово, строком на 60 (Шістдесят) днів до 06 травня 2018 року включно.

Покласти до 06 травня 2018 року включно на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ Путильського ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області, прокуратури або суду;

2) не відлучатися з місця проживання за адресою: с.Киселиці, Путильського району Чернівецької області, цілодобово, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) утримуватися від спілкування із потерпілою ОСОБА_7 та свідками по справі.

В іншій частині клопотання відмовити.

Підозрюваному ОСОБА_5 , повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до частини 5 статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвалу для виконання направити начальнику Путильського відділення поліції Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Путильського ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Чернівецької області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1