Провадження № 1-кс/761/165/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2018 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва

клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно, у кримінальному провадженні №0008272 від 16 серпня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 27 жовтня 2016 року, а саме транспортний засіб «Fiat», моделі «Grande Punto», державний номерний знак НОМЕР_1 , у кримінальному провадженні №0008272 від 16 серпня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

Так, до початку судового розгляду адвокат ОСОБА_3 який діє в інтересах ОСОБА_4 , подав до суду заяву, в якій просить залишити клопотання, подане ним в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно, у кримінальному провадженні №0008272 від 16 серпня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, без розгляду.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання сторонами їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Разом з тим, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що зазначено у ст. 26 КПК України.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом .

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на те, що адвокат ОСОБА_3 який діє в інтересах ОСОБА_4 , подав до суду заяву про залишення клопотання без розгляду, а тому клопотання, подане ним в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно, у кримінальному провадженні №0008272 від 16 серпня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 26, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно, у кримінальному провадженні №0008272 від 16 серпня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1