Справа № 552/6631/17
20 жовтня 2017 року Слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави Самсонова О.А., при секретарі Горошко О.О., розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-торгова компанія «Малком» про скасування арешту майна,-
Заявник ТОВ «ІТК «Малком» звернувся до слідчого судді Київського районного суду м. Полтави з клопотанням про скасування арешту майна.
В поданому клопотанні вказував, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Полтави від 03 травня 2017 року у справі №552/2673/17 накладено арешт на відеореєстратор «HIKVISION», модель DS-7216HGHI-SH, власником якого є ТОВ «ІТК «Малком».
Посилався на те, що вказаний арешт накладено необґрунтовано та безпідставно. На даний час відсутні будь-які реальні та правові підстави для арешту майна ТОВ «ІТК «Малком». Тому за нормами ст. 174 КПК України арешт підлягає скасуванню.
В своєму клопотанні просив скасувати арешт відеореєстратора «HIKVISION», модель DS-7216HGHI-SH, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 03 травня 2017 року, зобов’язати слідчого повернути йому вказаний відеореєстратор.
Представник заявника, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з’явився. В тексті клопотання заявник просив здійснити його розгляд за відсутності представника.
Слідчий в судове засідання також не з’явився.
Вирішуючи питання про можливість розгляду клопотання без участі представника заявника, слідчим суддею приймається до уваги та обставина, що за нормами ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Тобто, норми процесуального закону передбачають лише обов’язок суду повідомити особу про час та місце розгляду клопотання, але особиста участь заявника або слідчого при розгляді клопотання в силу норм КПК України не є обов’язковою.
Тому, враховуючи встановлені законом строки розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне провести розгляд без участі представника заявника та слідчого, які повідомлені про час та місце розгляду.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого, розглянувши матеріали, приходить до наступного висновку.
Також встановлено, що в межах даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 03 травня 2017 року накладено арешт на відеореєстратор марки «HIKVISION», модель DS-7216HGHI-SH, який належить ТОВ «ІТК «Малком».
Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Звертаючись до суду з відповідним клопотанням, заявник посилається на те, що арешт накладено безпідставно, але доказів на підтвердження цієї обставини, або що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, заявник суду не надав.
В клопотанні заявник також посилається на ч.1 ст.100 КПК України, згідно якої речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160 - 166, 170 – 174 цього Кодексу.
Норми ст.170-174 КПК України регулюють порядок накладення арешту на майно, відповідно, дія норми ч.1 ст.100 КПК України на арештоване майно не поширюється.
Згідно п.1 ч.6 ст.100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.
Будь-які докази, які свідчили б, що даний речовий доказ не містить слідів кримінального правопорушення, та що його повернення можливо без шкоди для кримінального провадження, заявником або слідчим суду не надані.
За таких обставин, враховуючи відсутність підстав, визначених ст. 174 КПК України для скасування арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є безпідставним та не підлягає до задоволення.
Керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, -
В задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-торгова компанія «Малком» про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя О.А.Самсонова