Провадження № 1-кс/520/964/13
УХВАЛА

09.09.2013 року

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси Луняченко В.О., при секретарі Лазнікові І.В., за участю прокурора прокуратури Київського р-ну м.Одеси юристу 3 класу ОСОБА_1, слідчого ВС Київського РВ ОМУ ГУМВс України в Одеській області ОСОБА_2, підозрюваного ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ Київського РВ ОМУ ГУМВС України в Одеській області ОСОБА_2, погодженого с прокурором прокуратури Київського району м. Одеси про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні: ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, біляївського району, с.Троїцьке, ІНФОРМАЦІЯ_3, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, ж/м Чорноморка, АДРЕСА_1, раніше не судимого, підозрюваного у скоєнні злочину, передбаченого ст. ст. 186 ч.1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

З клопотання слідчого вбачається, що 20.08.13 року близько 13.00 годин ОСОБА_3 маючи намір на незаконне заволодіння чужим майном, з метою пошуку для обєкта свого злочинного посягання, знаходився біля будинку №13, розташованого по пр-ту ак.Глушка в м.Одсеі, де скоїв напад на ОСОБА_4С, та шляхом ривка зірвав з шиї останньої золотий ланцюжок плетіння бісмарк, вартість якого становить 4000 гривень, причинивши останній матеріальну шкоду у розмірі 4000 гривень після чого ОСОБА_3 з місця скоєння злочину з викраденим майном зник, розпорядившись ним на власний розсуд.

Таким чином, своїми навмисними діями ОСОБА_3 скоїв кримінальне правопорушення передбачене ч.1 ст. 186 КК України - відкрите викрадення чужого майна ( грабіж).

За даним фактом Київським РВ ОМУ ГУМВС України в Одеській області почато досудове розслідування, про що до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.09.2013 року внесені відповідні відомості про вчинене кримінальне правопорушення за№0004719.

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором прокуратури району, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_3, мотивуючи клопотання тим, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та незаконно впливати на потерпілих, перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання ризикам, шляхом застосування більш м'яких запобіжних заходів.

Прокурор підтримав клопотання слідчого, оскільки вважав мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу до підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_3 під час розгляду клопотання був ознайомлений з правами, погодилася із обставинами викладеними у повідомлені про підозру від 04.09.2013 року, вину у скоєнні кримінального правопорушення вину визнав, просив суддю відмовити у задоволенні клопотання та обрати більш м'який запобіжний захід.

З боку підозрюваного скарг на незаконні дії відносно нього з боку працівників органів МВС не надходили, інших заяв та клопотань не було.

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, допитавши підозрюваного, а також вислухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Запобіжними заходами, відповідно до ст. 176 КПК України, є: 1) особисте зобовязання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш мяких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш мяким запобіжним заходом є особисте зобовязання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обовязків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобовязаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоровя підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних звязків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу, відповідно до вимог ст. 192 КПК України, подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш мяких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обовязків, передбачених частиною пятою статті 194 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, згідно ч.1 ст. 194 КПК України, зобовязаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш мяких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог п.3 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення воли на строк до пяти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що,перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчинення іншого злочину.

У даному випадку слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні з боку слідчого та прокурора наявність обґрунтованої підозри в скоєні ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 186 КК України, (за вчинення якого передбачено покарання менш ніж пять років позбавлення волі), однак а ні з боку слідчого, ані прокурора не доведене, що підозрюваний переховувався від органу досудового слідства ( ОСОБА_3 мешкає за місцем реєстрації, та являється на виклики слідчого) або перешкоджав кримінальному провадженню.

Слідчий суддя вважає , що у даному випадку немає підстав для застосування запобіжного заходу-тримання під вартою, та можливо застосувати більш мякий запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання підозрюваного у певний період доби з 22 годин до 06 годин.

Керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 179, 186, 193, 194, 196, 197, 205,309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Застосувати до ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3, обовязок знаходитись з 22:00 до 06:00 за містом постійного проживання Одеська область, Овідіопольський район, ж/м Чорноморка, АДРЕСА_2

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за містом проживання підозрюваного.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали слідчого судді становить два місяці і обчислюється з 09.09.13 року 17 години 00 хвилин. Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобовязання припиняє свою дію у 17 години 00 хвилин 09.11.2013 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області протягом пяти днів з дня її оголошення.

Суддя Луняченко В. О.

Ухвала мені оголошена ___________ 09.09.2013 року о 17.__ годині ОСОБА_3