Справа № 522/1631/17
1-"кс"/522/2051/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 лютого 2017 року м. Одеса
Досудовим розслідуванням встановлено, що 20 лютого 2012 року товариство з обмеженою відповідальністю «Берег-Будгруп» в особі директора ОСОБА_6 (Замовник) уклало договір з обслуговуючим кооперативом «Граніт» в особі директора ОСОБА_5 (Забудовник-Генпідрядник) на будівництво жилого будинку по АДРЕСА_1 . Предметом вказаного договору було виконання будівельно-монтажних робіт по завершенню будівництва 2-ї черги житлового комплексу «Акапулько-2», що включав в себе 5-ти секційний житловий будинок з підземним паркінгом по АДРЕСА_1 .
Відповідно п.2.2. (Договірна ціна. Джерела і порядок фінансування) даного договору виконання робіт по завершенню будівництва об`єкта здійснювалось за винагороду у вигляді передачі Замовником Забудовнику-Генпідряднику майнових прав на житлові та нежитлові приміщення, а також машино-місця в підземному паркінгу відповідно розділу 16 згідно додатку № 3.
На підставі п.16.2 (Особливі умови) розподіл загальної площі житлових та нежитлових приміщень здійснено наступним чином: Замовник передав Забудовнику-Генпідряднику майнові права на житлові приміщення загальною площею 4191,45 кв. м, нежитлові приміщення загальною площею 1049,95 кв.м, машино-місця в підземному паркінгу в кількості 120 штук, відповідно додатку № 3. Серед ряду житлових та нежитлових приміщень, згідно вказаного додатку до ОК «Граніт» відійшла 2-х кімнатна квартира АДРЕСА_2 загальною площею 72,8 кв.м
25 липня 2016 року між ТОВ «Берег-Будгруп» в особі директора ОСОБА_6 та ОК «Граніт» в особі директора ОСОБА_5 укладено додаткову угоду №2 до Договору на будівництво жилого будинку по АДРЕСА_1 . Предметом вказаної додаткової угоди стало врегулювання питань відносно виконання Договору на будівництво, здачею ОК «Граніт» в експлуатацію жилого будинку та порядку і способу реєстрації прав власності на нерухоме майно.
Згідно п.4.1.10 вказаної додаткової угоди № 2 до Договору:
«Замовник уповноважує Забудовника-Генпідрядника підписувати акти прийому-передачі об`єктів нерухомості згідно договорів інвестування (про порядок викупу паю, про дольову участь у будівництві житла), укладених між Замовником та фізичними особами/юридичними особами (далі по тексту іменуються Пайовики), предметом яких є інвестування у будівництво житлового комплексу 2-ої черги "Акапулько-2", що включає в себе 5-ти секційний житловий будинок з підземним паркінгом по вул. Педагогічна, 21 в м. Одесі (далі - об`єкт будівництва).
Підписання Актів прийому-передачі між Забудовником-Генпідрядником і Пайовиком відбувається виключно на підставі заяви Замовника про необхідність підписати Акт прийому-передачі в наступному порядку:
- Замовник передає Забудовнику-Генпідряднику письмову заяву про необхідність підписати Акт прийому-передачі в якому Замовник зобов`язаний вказати: прізвище, ім`я, по батькові ОСОБА_7 , найменування об`єкта нерухомості, площу, місце розташування та інші характеристики об`єкту нерухомості, а також зведення про оплату паю та інших необхідних платежів відповідно до договору, укладеного між Замовником і ОСОБА_7 ;
- Забудовник-Генпідрядник протягом 10-ти робочих днів після надіслання йому заяви від Замовника зобов`язується підписати з ОСОБА_7 договір про заміну сторони в договорі інвестування (про порядок викупу, про дольову участь у будівництві житла); акт прийому-передачі об`єкта нерухомості; заяву (довідку) про повну виплату ОСОБА_7 вартості об`єкта нерухомості;
- на вимогу Пайщика або Замовника, Забудовник-Генпідрядник зобов`язується підписати інші документи, які будуть необхідні Пайовику для реєстрації його права власності на об`єкт нерухомості в державному реєстрі прав власності на нерухоме майно.
Також в ході досудового розслідування встановлено, що у вересні 2016 року невстановлені особи, в порушення положень договору між ТОВ «Берег-Будгруп» і ОК «Граніт» на будівництво жилого будинку по АДРЕСА_1 та додаткових угод №№ 2,3 до нього, без відому та наданих ОК «Граніт» документів, здійснили шахрайські дії, направлені на реєстрацію шляхом надання підробних документів права власності на квартиру АДРЕСА_3 .
Допитаний у кримінальному провадженні в якості представника потерпілого ОСОБА_5 , призначений, згідно протоколу № 1 установчих зборів ОК «Граніт» від 18.05.2007 р., головою Обслуговуючого кооперативу «Граніт» показав, що невідомі особи на ряд об`єктів нерухомості, включаючи 2-х кімнатну квартиру АДРЕСА_2 (загальною площею 72,8 кв. м) в житловому комплексі «Акапулько-2» зареєстрували право власності, порушивши умови договору між ТОВ «Берег-Будгруп» та ОК «Граніт» на будівництво жилого будинку по АДРЕСА_1 та додаткових угод №№ 2,3 до нього, без відому та наданих ОК «Граніт» документів, здійснили шахрайські дій направлені на заволодіння нерухомим майном у житловому комплексі.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив задовольнити його в повному обсязі.
Розглянувши клопотання слідчого, заслухавши думку прокурора, вивчивши надані до клопотання матеріали, вважаю необхідним клопотання задовольнити з наступних підстав.
Згідно ч.ч. 1,2 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому КПК України. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини четвертої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою;
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно до ч. 1 ст. 98 КПК України: «Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення».
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 задовольнити.
Виконання ухвали покласти на слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 .
Копію ухвали про арешт майна направити слідчому та прокурору.
Відповідно до ст. 174 КК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1