Справа №709/637/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 травня 2017 року смт.Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду смт.Чорнобай кримінальне провадження №0000247 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.286 КК України,-

в с т а н о в и в :
До Чорнобаївського районного суду від прокуратури Черкаської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.286 КК України.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні вважає, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст.291 КПК України, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, підстав для повернення обвинувального акту не вбачає.

Обвинувачений та захисник в підготовчому судовому засіданні не заперечували проти призначення судового розгляду. Захисник висловила зауваження щодо реєстру матеріалів досудового розслідування, а саме відсутність посилання на аркуші справи та відсутні дані про внесення відомостей до ЄРДР про закінчення досудового розслідування.

Потерпілі в підготовче судове засідання не з`явилися, від потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 надійшли цивільні позови. Від потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 в матеріалах справи маються заяви про розгляд справи без їхньої участі. Потерпіла ОСОБА_12 в підготовче судове засідання не з`явилася, про час і місце його проведення повідомлялася належним чином, причини неявки суду не повідомила. Суд вважає за можливе провести підготовче судове засідання без участі потерпілих.

Вислухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника, вивчивши обвинувальний акт з додатками, суд приходить до висновку, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.

Згідно з ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Відповідно до п.13 ч.1 ст.3 КПК України обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України, яка, в свою чергу, містить вичерпний перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.

Обвинувальний акт - це важливий процесуальний документ досудового розслідування. Його процесуальне значення полягає в тому, що він встановлює межі майбутнього судового розгляду, яке здійснюється лише стосовно особи, якій висунуто обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення (ч.1 ст.337 КПК України).

Згідно п.5 ч.2 ст. 291 КПК України в обвинувальному акті повинно бути викладено фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Аналіз змісту обвинувального акту дає підстави вважати, що він не відповідає зазначеним вище вимогам кримінального процесуального закону, оскільки вимоги п.5 ч.2 ст.291 КПК України щодо формулювання обвинувачення органом досудового розслідування не виконані.

При цьому, як випливає зі змісту Кримінального процесуального кодексу України, формулюючи обвинувачення слід враховувати вимоги ст.91 вказаного Закону, щодо обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.91 Кримінального процесуального кодексу України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення.

Так, обвинувальний акт не містить посилання на форму вини, тобто відсутня суб`єктивна сторона даного кримінального правопорушення, що є обов`язковою обставиною, яка підлягає доказуванню у кримінальному провадженні відповідно до вимог п.2 ч.1 ст.91 КПК України

Окрім цього, згідно ч.1 ст.11 КК України,- злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Відповідно до ч.1 ст.18 КК України,- суб`єктом злочину є фізична осудна особа, яка вчинила злочин у віці, з якого відповідно до цього Кодексу може наставати кримінальна відповідальність.

У відповідності до ч.1 ст.19 КК України,- осудною визнається особа, яка під час вчинення злочину могла усвідомлювати свої дії (бездіяльність) і керувати ними.

Так, в обвинувальному акті не зазначено, чи усвідомлював ОСОБА_4 суспільно-небезпечний характер свого діяння, чи не усвідомлював, тобто чи був він осудний, що позбавляє суд можливості прийти до висновку щодо осудності обвинуваченого.

Аналіз положень ст. 42, 291, 91 КПК України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод дає підстави для висновку про те, що обвинувачений має бути повно і детально поінформований про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього, а обвинувальний акт має містити формулювання конкретного і зрозумілого обвинувачення із зазначенням обставин, що відповідно до ст. 91 КПК України підлягають доказуванню.

Позиція суду у даній справі узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини.

Так, у справі «Абрамян проти Росії» Суд в п.34 свого рішення від 09.10.2008 року зазначив, що за текстом підпункту (а) пункту 3 статті 6 Конвенції необхідно приділяти особливу увагу роз`ясненню обвинувачення особі, стосовно якої порушено кримінальну справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення (див. рішення від 19.12.1989 року у справі "Камасінські проти Австрії" № 9783/82, п.79).

Крім того, Суд нагадав, що положення підпункту (а) пункту 3 статті 6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п.1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення, та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду (див. рішення від 25.03.1999 року у справі "Пелісьє та Сассі проти Франції" № 25444/94, п.52).

З врахуванням вищевикладеного, обвинувальний акт не містить чіткого формулювання обвинувачення, яке інкримінується ОСОБА_4 і від якого він буде захищатись у суді, що є перешкодою для призначення справи до судового розгляду, а тому суд вважає, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків обвинувального акта.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.291, 314, 369-372 КПК України, суд,-
у х в а л и в :
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000247 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.286 КК України - повернути прокурору.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом семи днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Чорнобаївський районний суд.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя Чорнобаївського

районного суду ОСОБА_1