печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 грудня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_4 про арешт майна,
В С Т А Н О В И В :
26.12.2016 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000237.
Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.
У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання, зазначаючи наступне.
Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000237 від 28.11.2012 за фактами вчинення злочинів, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що між ВАТ КБ «Надра» і ТОВ «Керен» 26.06.2007 і 18.12.2007 укладено кредитні договори № 25/2/2007/840-К/75 і № 25/2/2007/840-К/130 про надання кредитних ліній з лімітом 50 млн. і 11,8 млн. доларів США строком до 26.06.2009.

Для метою забезпечення зобов`язань за кредитним договором 04.02.2008 між ВАТ КБ «Надра» і ЗАТ «Транспортник» укладено договір іпотеки, за умовами якого ЗАТ «Транспортник» передало банку «Надра» в іпотеку нерухоме майно цілісний майновий комплекс загальною площею 15391,4 кв. м, який розташований по вулиці Дегтярівській, 25-А в м. Києві і складається з 16 нежитлових будівель.

23.05.2012 Відділом примусового виконання рішень ДВС України проведено прилюдні торги з реалізації предмету іпотеки. 30.05.2012 приватним нотаріусом ОСОБА_5 видано свідоцтво про придбання ПАТ КБ «Надра» з прилюдних торгів вищевказаного цілісного майнового комплексу.

Невстановлені особи в 2012 році з метою заволодіння шляхом обману правом власності на чотири нежитлові будівлі (з числа шістнадцяти будівель, які зазначено вище) виготовили повністю неправдиві документи цивільної справи № 2-1810/10 Бориспільського міськрайонного суду Київської області за позовом ТОВ «Промторгінвестбуд» до ОСОБА_6 (паспорт серії НОМЕР_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ), у тому числі рішення від 27.05.2010 в цій справі від імені судді ОСОБА_7 про визнання за ТОВ «Промторгінвестбуд» права власності на 4 нежитлові будівлі, розташовані по АДРЕСА_1 : площею 185,1 кв. м (літера 3ж), площею 388,8 кв. м (літера Ж, ж1 ), площею 49,2 кв. м (літера 1ж), площею 108 кв. м (літера 2ж).

13.08.2012 БТІ м. Києва на підставі вищевказаного підробленого судового рішення зареєструвало за ТОВ «Промторгінвестбуд» право власності на зазначені чотири нежитлові будівлі. Внаслідок зазначеного вище шахрайства ПАТ КБ «Надра» завдано збитків у особливо великих розмірах.

Факт виготовлення повністю неправдивих документів цивільної справи № 2-1810/10 доведено, зокрема, такими фактичними даними:

- першими двома аркушами в підробленій цивільній справі № 2-1810/10 за позовом від 02.04.2010 ТОВ «Промторгінвестбуд» до ОСОБА_6 є квитанції про сплату судового збору ці квитанції датовані 02.04.2012, тобто на два роки пізніше, ніж датовано позов і рішення в цій справі,

- згідно з листом Головного управління Державної казначейської служби в Київській області, кошти на рахунки Державного бюджету від ТОВ «Промторгінвестбуд» за вказаними квитанціями не надходили,

- згідно з показаннями ОСОБА_8 , керівника апарату Бориспільського міськрайонного суду Київської області, номер 2-1810/10 присвоєно цивільній справі за позовом ОСОБА_9 до ВАТ «Райагрохім»,

- згідно з листом Державної міграційної служби України від 26.12.2014, ОСОБА_6 паспорт серії НОМЕР_1 не одержував, паспорт з таким серійним номером видано ОСОБА_10 ,

- відповідно до листа Державної фіскальної служби України від 02.12.2014, ідентифікаційний код не існує.

Приймаючи до уваги, що є достатні підстави вважати, що вищевказана нежила будівля загальною площею 108 кв. м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 і має реєстраційний номер 37340568, одержана внаслідок вчинення кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, є необхідність накласти арешт на цю будівлю. В разі незастосування заборони на розпорядження цією будівлею її може бути відчужено, що перешкодить кримінальному провадженню.

Згідно з витягом від 02.06.2016 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на нежилу будівлю загальною площею 108 кв. м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 і має реєстраційний номер 37340568, зареєстровано за ТОВ «Промторгінвестбуд» (код 34524594). Згідно із ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення власника майна, його представника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.
На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на нежилі приміщення з № 1 по № 8 (група приміщень № 411) загальною площею 141,7 кв. м (в літ. Ф), які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 і як об`єкт нерухомого майна мають реєстраційний номер 37227440, які є власністю Акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю «Амесіріо Холдінгз ЛТД» (не є резидентом України, країна реєстрації: Республіка Кіпр), а також заборонити розпоряджатися цими нежилими приміщеннями.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1