печерський районний суд міста києва
Справа № 757/789/17-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 січня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі представника ТОВ «УКРАГРОТРЕЙД ГРУПП» - адвоката ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні судове провадження за клопотанням представника Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАГРОТРЕЙД ГРУПП» про скасування арешту у кримінальному провадженні № 0000416,-

ВСТАНОВИВ:
05.01.2017 до Печерського районного суду міста Києва надійшло клопотання ТОВ «УКРАГРОТРЕЙД ГРУПП», яке передано слідчому судді 06.01.2017, про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/50236/16-к від 13.10.2016 на грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАГРОТРЕЙД ГРУПП», які знаходяться у безготівковому вигляді на рахунках № № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , які відкриті у АТ «Райффайзен Банк Аваль» у м. Києві (МФО 380805), в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять, повідомляючи слідчого усно та письмово про суму коштів, що знаходяться на цих рахунках, на момент оголошення Ухвали слідчого судді, а в подальшому - за запитом слідчого, на час його надання, у кримінальному провадженні № 0000416.

В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що матеріали кримінального провадження не вказують на ймовірну причетність ТОВ «УКРАГРОТРЕЙД ГРУПП» до вчинення злочинів за викладених у клопотанні органу досудового розслідування обставин, вказане товариство здійснює реальну господарську діяльність, жодній посадовій особі ТОВ «УКРАГРОТРЕЙД ГРУПП» про підозру не оголошено, грошові кошти на вищевказаних рахунках речовими доказами в кримінальному провадженні не визнано. За таких обставин стверджувати про те, що грошові кошти, які перебувають на рахунках ТОВ «УКРАГРОТРЕЙД ГРУПП» відповідають визначеним ч. 2 ст. 167, ст. 98 КПК України критеріям не надається можливим. Натомість внаслідок накладення арешту «УКРАГРОТРЕЙД ГРУПП» позбавлено можливості законну господарську діяльність юридичної особи. Зазначене в своїй сукупності свідчить про безпідставність накладення арешту та обумовлює необхідність його скасування.

У судовому засіданні представник заявника адвокат ОСОБА_3 подане клопотання підтримав та просив суд задовольнити, посилаючись на доводи, викладені у ньому.

Присутній у судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 , заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на обґрунтованість ухвали слідчого судді про накладення арешту, вказав, що на даний час дія вказаного заходу забезпечення кримінального провадження не втратила свою актуальність, а підстави які були на час накладення арешту продовжують існувати.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, заслухавши обґрунтування представника заявника та заперечення слідчого у кримінальному провадженні, приходить до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що ГСУ НП України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000461 від 30.07.2015 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 209 КК України.

13.10.2016 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/50236/16-к від 13.10.2016 накладено арешт на грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАГРОТРЕЙД ГРУПП», які знаходяться у безготівковому вигляді на рахунках № № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , які відкриті у АТ «Райффайзен Банк Аваль» у м. Києві (МФО 380805), в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять, повідомляючи слідчого усно та письмово про суму коштів, що знаходяться на цих рахунках, на момент оголошення Ухвали слідчого судді, а в подальшому - за запитом слідчого, на час його надання, у кримінальному провадженні № 0000416.

Слідчий в судовому засіданні зазначив, що наданий час проводяться слідчі дії, зокрема готуються клопотання про проведення документальної перевірки ТОВ «УКРАГРОТРЕЙД ГРУПП», також повідомив, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду скарги заявника на ухвалу слідчого судді про накладення арешту залишив її в силі.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що означені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що в подальшому в застосуванні арешту відпала потреба.

Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 13.10.2016 при накладенні арешту слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання органу досудового розслідування були достатні підстави вважати, що грошові кошти на рахунках ТОВ «УКРАГРОТРЕЙД ГРУПП» можуть бути предметом злочину, а також перебувають у власності юридичної особи, до якої можуть бути застосовані заходи кримінально-правового характеру.

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено необґрунтованість накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в застосуванні такого заходу, в противагу якому слідчим в судовому засіданні наведено доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності, а відтак слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАГРОТРЕЙД ГРУПП» про скасування арешту у кримінальному провадженні № 0000416 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1