Справа № 703/2665/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 серпня 2017 року слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 розглянувши в залі суду у відкритому судовому засіданні в м. Сміла клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мала Смілянка Смілянський район Черкаська область, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого в АДРЕСА_2 , українець, громадянин України, одружений, на утриманні має малолітню дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працюючого, освіта середня, раніше не судимий
підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, визначеного ч. 1 ст. 345 КК України, -
встановив:
Слідчий Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 внесла погоджене з прокурором клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , який підозрюється в тому, що він 22 серпня 2017 року близько 16 години 20 хвилин по вул. Незалежності біля будинку №73 погрожував працівникам поліції Смілянського ВП ГУНП, під час патрулювання вулиць міста, застосувати предмет, що зовні схожий на бойову гранату.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та слідчий, зокрема пояснила, що на даному етапі слідства зібрано достатньо доказів для обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні відповідного кримінального правопорушення. Окрім того, зазначила, що злочин, який вчинив підозрюваний, хоча і відноситься до середньої тяжкості, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до трьох років, вчинено в стані алкогольного сп`яніння та зважаючи на існування ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженні, впливати на потерпілих, продовжувати злочинну діяльність, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином просила обрати відносно нього запобіжний захід саме тримання під вартою, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки.
В подальшому, після наданих захисником підозрюваного пояснень в ході розгляду клопотання слідчий не заперечувала проти застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Захисник та підозрюваний заперечували проти обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили застосувати домашній арешт лише в нічний час, посилаючись на те, що слідчим лише формально наведено у клопотанні наявність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та не доведено неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу. Окрім того захисник зазначив, підозрюваний має родину, малолітню дитину, що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків, раніше не судимий та має постійне місце проживання.
Суд, заслухавши пояснення слідчого, прокурора, підозрюваного та захисника підозрюваного, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання вважає, що таке до задоволення не підлягає, виходячи із наступного.
Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчинення злочину від 22 серпня 2017 року, ОСОБА_6 затриманий 22 серпня 2017 року о 16 годині 10 хвилин під час вчинення злочину. 23 серпня 2017 року о 14 годині 07 хвилин йому повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожному заарештованому чи затриманому має бути невідкладно повідомлено про мотиви арешту чи затримання. Кожний затриманий має право у будь-який час оскаржити в суді своє затримання.
Згідно з ст.177 КПК України метою та підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам перерахованим у відповідній статті.
Відповідно до вимог ст.183 КПК України та п.п.3.5 п.3 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 7 лютого 2014 року тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом та покладає на прокурора обов`язок доведення, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти, ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Відповідно до п.4 ч.1 ст. 178 КПК України під час обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, включаючи міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців.
В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний одружений, має дружину, малолітню дитину, за місцем проживання характеризується позитивно, що вбачається з довідки-характеристики СКП «Наш дім» від 28 серпня 2017 року, окрім того, здійснює догляд за онкохворою матір`ю.
Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.
За таких обставин слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування у відповідності до ст.ст.177-178 КПК України не наведено достатнього обґрунтування ризиків зазначених слідчим у клопотанні, а прокурором під час розгляду клопотання неможливості обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 177-178, 181, 183, 194, 196, 309, 372, 395 КПК України, Узагальненням судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 7 лютого 2014 року, -
ухвалив:
У задоволенні клопотання слідчого Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 відмовити.
Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого в АДРЕСА_2 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:
- не відлучатися з м. Сміла без дозволу слідчого, прокурора та суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин, за винятком випадків необхідності отримання медичної допомоги.
Визначити строк дії ухвали слідчого судді до 31 жовтня 2017 року.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області та негайно поставити на облік ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомити про це слідчого та прокурора.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області протягом 5 днів та підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1