пр. № 1-кп/759/686/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 липня 2017 року м. Київ
Святошинський районний суд м. Києва у складі колегії суддів:
головуючого судді: ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі: ОСОБА_4 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження № 0006904 за обвинувальним актом стосовно:
ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України;
за участю сторони обвинувачення: прокурора ОСОБА_6
сторони захисту: захисника ОСОБА_7 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И В :
Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 04 липня 2017 року визначено підсудність розгляду кримінального провадження № 0006904 стосовно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України та направлено до розгляду до Святошинського районного суду м. Києва.

13 липня 2017 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшло вищевказане кримінальне провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 34 КПК України суд, якому направлено кримінальне провадження з іншого суду, розпочинає судове провадження зі стадії підготовчого судового засідання незалежно від стадії, на якій в іншому суді виникли обставини передбачені ч. 1 цієї статті.

Прокурор просить постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги, передбачені ст.ст. 32, 291 КПК України.

Крім цього прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу тримання під вартою, оскільки ризики, передбачені ст.177 КПК України на даний час не зникли.

Захисник заперечував проти призначення провадження до судовго розгляду, зазначивши, що вважає за необхідне повернути обвинувальний акт із долученими матеріалами прокурору, у зв`язку із його невідповідністю положенням ст.291 КПК України та не виконанням стороною обвинувачення вимог ст.384 КПК України та заявив клопотання про зміну запобіжного заходу його підзахисному з тримання під вартою на інший більш м`який запобіжний захід, який не пов`язаний з позбавленням волі.

Обвинувачений позицію захисника підтримав.

Вислухавши думку прокурора, захисника, обвинуваченого, вивчивши матеріали обвинувального акту з додатками, суд приходить до висновку про повернення прокурору обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0006904 відносно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України та направлено до розгляду до Святошинського районного суду м. Києва, у зв`язку з його невідповідністю вимогам КПК України виходячи з наступного.
Згідно вимог п.3 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо він не відповідає вимогам КПК України.
Зокрема, обвинувальний акт має відповідати вимогам, передбаченим ст.291 КПК України, яка в свою чергу містить перелік відомостей, які повинен містити останній та перелік документів, що у обов`язковому порядку повинні бути до нього приєднанні слідчим і прокурором.
Поряд з цим, згідно ст.384 КПК України прокурор зобов`язаний роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних.
Письмове роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних додається до обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду.
Згідно з обвинувальним актом ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України.
Санкція ч.2 ст.115 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічне побавлення волі.
Відповідно до ч. 3 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснююється колегіально судом у складі трьох професійних суддів, а за клопотанням обвинуваченого судом присяжних у складі двох професійних суддів та трьох присяжних.
Проте, передані на розгляд суду матеріали кримінального провадження не містять письмового роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних.
Верховний Суд України, переглядаючи в порядку, передбаченому п. 1 частини першої ст. 445 Кримінального процесуального кодексу України з питань неоднакового застосування судом касаційної інстанції норм, визначених статтею 384 названого Кодексу (постанова від 25 червня 2015 року по справі № 5-111кс15) зазначив, що право на розгляд кримінального провадження судом присяжних є невід`ємною складовою права обвинуваченого на захист.

Порушення такого права свідчить про невиконання прокурором, судом вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка гарантує право кожного на розгляд його справи в порядку кримінального провадження судом, утвореним відповідно до закону, і є порушенням права на розгляд його справи судом, визначеним законом.

Прокурор під час досудового розслідування, але у будь-якому разі до моменту складання обвинувального акта, повинен роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. Письмове роз`яснення прокурора повинно бути додано до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування.

Інформування обвинуваченого про можливість розгляду кримінального провадження щодо нього судом присяжних ще до початку судового розгляду надасть йому можливість підготуватись до реалізації такого права і його рішення з цього питання буде виваженим та обґрунтованим. Тільки у такому випадку будуть дотримані засади кримінального провадження, в тому числі й забезпечення права на захист, а судовий розгляд буде справедливим.

Таким чином, невиконання прокурором вимог ст. 384 КПК України в силу вимог п.3 ч.3 ст. 314 КПК України є підставою для повернення обвинувального акту прокурору.

Отже, на думку суду, розгляд кримінального провадження, за відсутності відомостей про отримання обвинуваченим письмового роз`яснення прокурора про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних порушує гарантовані законом його процесуальні права, в тому числі і право на захист.

При цьому суд звертає увагу на те, що судовий розгляд справи призначається саме на підставі обвинувального акту, складеного у відповідності із законом, і суд не може усувати недоліки, які допущені на стадії досудового розслідування криміналдьного провадження, оскільки на судову гілку влади покладена функція щодо здійснення правосуддя, а не виконання обов`язків покладених на сторону державного обвинувачення.

Суд вважає, що призначення справи до судового розгляду на підставі обвинуального акту суперечитиме загальним засадам кримінального провадження у тому числі, й забезпеченню права на захист, оскільки обвинуваченому не було роз`яснено про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних.

При визначенні питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, суд бере до уваги що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину (ст. 12 КК України), а тому суд, приймаючи до уваги, дані про особу (наявність непогашених судимостей), вважає за необхідне залишити раніше обраний щодо нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без зміни, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду, та його належну поведінку. Залишається достатньо підстав вважати, що обвинувачений, опинившись на волі, зможе перешкодити встановленню істини у справі під час судового провадження і на це вказують такі обставини: характер протиправних дій, мотиви, за яких останній обвинувачується у вчинені дій, що ставляться йому у провину. Крім того, суд бере до уваги моральні якості обвинуваченого, відсутність у нього стійких соціальних зв`язків, а також те, що він зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування).

Щодо клопотання захисника ОСОБА_7 ,про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 з тримання під вартою на інший більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, то на думку суду клопотання задоволенню не підлягає.

Оскільки дане кримінальне провадження стосується злочину, який спричинив загибель людини, суд керуючись правилами ч. 4 ст. 183 КПК України, не вбачає правових підстав для визначення при цьому розміру застави.

На підставі викладеного та керуючись ст. 34, 291, п.3 ч.3 ст.314, 369-372, 376, 384КПК України, суд-

У Х В А Л И В:
Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0006904 стосовно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України та направлено до розгляду до Святошинського районного суду м. Києва, повернути прокурору.

Запобіжний захід щодо ОСОБА_5 тримання під вартою, продовжити строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 17.09.2017р. (включно).

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 , про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 з тримання під вартою на на інший більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м.Києва через Святошинський районний суд м.Києва протягом семи днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом.
Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_2