Справа № 640/4053/16-к
н/п 1-кс/640/1424/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"28" лютого 2017 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
встановив:
Старший слідчий в ОВС 3-го відділу СВ УСБУ в Харківській області ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду вказаного клопотання, причини неявки суду не повідомив.
Слідчий суддя, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного.
Отже, згідно вказаної постанови, постановою прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні - прокурора відділу 04/4 прокуратури Харківської області молодшого радника юстиції ОСОБА_4 ОСОБА_4 від 22.02.2017, скасовано арешт майна, зазначеного у клопотанні представника ПАТ «ХТЗ» - адвоката ОСОБА_3 .
Згідно вимог ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Отже, враховуючи викладене, розглядаючи клопотання представника ПАТ «ХТЗ» - адвоката ОСОБА_3 в межах заявлених вимог, підстави до їх задоволення відсутні, на теперішній час арешт із зазначеного майна скасовано прокурором на виконання вимог ч. 3 ст. 174 КПК України.
Крім того, згідно абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано .
Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ч. 1 ст. 7 КПК України), до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, забезпечення права на захист, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, диспозитивність.
Згідно положень ч. 1, ч. 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Згідно вимог ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Оскільки за змістом норм чинного КПК України передбачено за результатами розгляду клопотання про скасування арешту майна лише два види ухвал - про відмову в задоволенні або про задоволення клопотання про скасування арешту майна, з вказаних процесуальних підстав, у зв`язку з не підтриманням його представником заявника, клопотання задоволенню не підлягає.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 7, 26, 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.
Слідчий суддя ОСОБА_1