печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4956/17-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 січня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за слідчого в ОВС слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання про арешт майна,-
В С Т А Н О В И В :
27.01.2016 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000063.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
У судовому засіданні слідчий просив задовольнити клопотання, зазначаючи наступне.
СВ Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000063, внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст. 359 КК України.

Досудовим слідством встановлено, що упродовж 2009-2010 років військові службові особи ГУР МО України уклали з ДНВП «Версія» державні контракти № 161ДК від 01.10.2009 р., № 218ДК від 25.10.2010 р. та № 252ДК від 18.11.2010 р. на розроблення, виготовлення та постачання комплексів типу КПАРР «5В65-Інмарсат», КПАРР «5В65-Thuraya-M» та КПАРР «5В65М-С-Ku».

Відповідно до інформації ДОДТЛ СБ України ДНВП «Версія» у період з 01.01.2007 р. по 06.07.2015 р. не отримувало ліцензії на провадження господарської діяльності з розроблення, виготовлення та торгівлі спеціальними технічними засобами для зняття інформації з каналів зв`язку, іншими засобами негласного отримання інформації.

Згідно висновків ІСТЕ СБ України вказані вище комплекси типу КПАРР за своїми функціональними можливостями та заявленою комплектацією відносяться до спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації.

Крім того, директор ТОВ ДНВП «Версія» ОСОБА_5 причетний до незаконного збуту невстановленим особам комплексів моніторингу супутникового зв`язку стандарту «VSAT», виробництва ТОВ «Терія» (), які відносяться до спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації.

Вказане комплексне обладнання за своїми технічними характеристиками та своїми функціональними можливостями аналогічне комплексу типу КПАРР «5В65М-С-Ku» який розміщений на території Житомирського військового інституту С.П. Корольова (м. Житомир, Код ).

Відповідно до інформації ДОДТЛ СБ України ТОВ «Терія» у період з 29.05.2012 і по теперішній час не отримувало ліцензії на провадження господарської діяльності з розроблення, виготовлення та торгівлі спеціальними технічними засобами для зняття інформації з каналів зв`язку, іншими засобами негласного отримання інформації.

Згідно інформації отриманої з ДКІБ СБ України фактичне місце розташування комплексів моніторингу супутникового зв`язку стандарту «VSAT», виробництва ТОВ «Терія» () знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Шухевича, 4.

26 січня 2017 року в ході проведення обшуку офісного приміщення ТОВ «Терія», яка розташована за адресою: м. Львів, вул. Шухевича, 4 з-поміж інших речей і документів виявлено та вилучено: грошові кошти у сумі 12 300 (дванадцять тисяч триста) доларів США.

Слідчий в судовому засіданні зазначив, що у сторони обвинувачення є підстави вважати, що зазначенні вище грошові кошти є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та були набуті в результаті вчинення зазначеного кримінального правопорушення, і з метою збереження речових доказів необхідно накласти арешт на вилучені під час проведення обшуку грошові кошти.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого, дослідивши матеріали справи дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки грошові кошти, що були вилучені 26.01.2017 під час проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді містять ознаки речових доказів, передбачених ст. 98 КПК України, і на даний час накладення арешту на майно забезпечить дієвість кримінального провадження.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на грошові кошти у сумі 12 300 (дванадцять тисяч триста) доларів США вилучених в ході проведення обшуку офісного приміщення ТОВ «Терія», яке розташоване за адресою: м. Львів, вул. Шухевича, 4.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1