Справа № 625/211/17
Провадження № 1-кс/625/26/17
У Х В А Л А
Іменем України
18.07.2017 с.Різуненкове

Слідчий суддя Коломацького районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого групи прокурорів прокурора Валківського відділу Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області юриста 2 класу ОСОБА_2 , про надання дозволу на тимчасове вилучення майна та його арешт у кримінальному провадженні
№ 0000068 від 23 червня 2017 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 197-1 КК України,
ВСТАНОВИВ:
17 липня 2017 року старший групи прокурорів - прокурор Валківського відділу Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області юрист 2 класу ОСОБА_2 звернулася до суду із клопотанням, в якому просить надати дозвіл слідчому слідчого відділення Коломацького ВП Валківського відділу поліції ГУНП в Харківській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 , а також групі прокурорів у кримінальному провадженні (у складі начальника Валківського відділу Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області юриста 1 класу ОСОБА_4 , та прокурора Валківського відділу Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області юриста 2 класу ОСОБА_2 ) на тимчасове вилучення майна шляхом збирання і транспортування врожаю соняшника, що розташований на території Різуненківської сільської ради Коломацького району Харківської області за межами населеного пункту на земельній ділянці державної форми власності площею 20 га, що знаходиться за географічними координатами: широта 49° 46` 38``, довгота 85° 18` 36`` та є самовільно зайнятою невстановленими особами, а також накласти арешт на сільськогосподарську продукцію врожаю 2017 року з подальшим її транспортуванням до місця зберігання.
Зі змісту поданого прокурором клопотання вбачається, що в ході проведеної перевірки встановлено, що на території Різуненківської сільської ради Коломацького району Харківської області за межами населених пунктів використовується земельна ділянка державної форми власності площею 20 га без дозвільних та правовстановлюючих документів, у зв`язку з чим вбачаються ознаки самовільного зайняття земельної ділянки, чим завдано значної шкоди інтересам держави.
За вказаним фактом, відповідно до вимог ст. 214 КПК України 23 червня 2017 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000068 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.1 ст. 197-1 КК України.
Прокурор в клопотанні зазначає, що під час досудового розслідування проведено огляд місця події, в ході якого встановлено, що на території Різуненківської сільської ради Коломацького району Харківської області (за межами населеного пункту) виявлено факт самовільного зайняття земельної ділянки державної форми власності площею 20 га засіяних соняшником, яка на даний час рахується за землями, які не передані у власність або користування, що знаходиться за географічними координатами: широта 49° 46` 38``, довгота 85° 18` 36``. Власник посівів органом досудового розслідування не встановлений. Прокурор вказує, що майбутній врожай із зазначеної земельної ділянки загальною площею 20 га є доказом злочину, набутий злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину, тому з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів необхідно тимчасово вилучити майно шляхом збору майбутнього врожаю та його транспортування до місця зберігання. Крім того, є підстави вважати, що зазначений врожай, який на даний час залишився неприбраним із земельної ділянки, самовільно зайнятої невстановленими особами може бути вилучений із вказаної території в короткі строки.
В клопотанні прокурором зазначається, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення. Майно, на яке необхідно накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а саме речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінальних дій, гроші цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Враховуючи, що майбутній урожай із зазначеної земельної ділянки площею 20 га є доказом злочину, є набутим злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину, з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів, прокурор просить клопотання задовольнити.
Прокурор у судове засідання не прибув, надав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Однак, подане до суду клопотання містить формальний перелік підстав, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна. Згідно ч. 3 ст. 171 КПК України, у клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, іншої особи для забезпечення цивільного позову повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Згідно ч. 1ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.
За таких обставин, слідчий суддя дослідивши матеріали справи, зокрема клопотання про тимчасове вилучення врожаю та його арешт, докази якими прокурор обґрунтовує вказане клопотання, приходить до висновку неможливості задоволення клопотання, так як не вбачається достатніх підстав для тимчасового вилучення та арешту майна, а саме відсутні докази на підтвердження самовільності зайняття земельної ділянки, відсутні докази розміру шкоди завданої кримінальним правопорушенням, а тому суд вважає, що клопотання про тимчасове вилучення врожаю та його арешт задоволенню не підлягає.
За таких обставин, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування не надано достатніх підстав і не доведено необхідності арешту майна, зазначеного в клопотанні.

За правилами ст. 107 КПК України фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею не є обов`язковою, клопотання про фіксацію такої процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від слідчого не надходило, а тому така фіксація під час розгляду клопотання не здійснювалася.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167,169,170,172,173 КПК України, слідчий суддя -
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання старшого групи прокурорів прокурора Валківського відділу Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області юриста 2 класу ОСОБА_2 , про надання дозволу на тимчасове вилучення майна та його арешт у кримінальному провадженні
№ 0000068 від 23 червня 2017 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 197-1 КК України відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 (пяти) днів з дня її проголошення.
Суддя ОСОБА_1