У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
пр. № 1-кс/759/3340/16

ун. № 759/16261/16-к

28 листопада 2016 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ФР ДПІ у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №8, ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в кримінальному провадженні №0000023 внесене до ЄРДР 17.11.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України,

ВСТАНОВИВ:
До Святошинського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ ФР ДПІ у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №8, ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в кримінальному провадженні №0000023 внесене до ЄРДР 17.11.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України, в якому слідчий просить:

1) накласти арешт та заборонити відчужувати кошти в частині видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету та виплати заробітної плати з банківських рахунків ТОВ «Укргазтех» (), а саме: а саме: № НОМЕР_1 (українська гривня), який відкритий та обслуговується у ПАТ «АБ «РадаБанк.

2) Зупинити видаткові операції з грошовими коштами, що надходять на рахунок ТОВ «Укргазтех» () відкритий у банківській установі ПАТ «АБ «РадаБанк» (МФО 306500) та зупинити видаткові операції з коштами, які надійшли на рахунок та вже знаходяться на рахунку ТОВ «Укргазтех» (), крім обов`язкових платежів до бюджету та виплати заробітної плати, а саме по рахунку: № НОМЕР_1 (українська гривня), який відкритий та обслуговується у ПАТ «АБ «РадаБанк» (МФО 306500).

3) Зобов`язати службових осіб ПАТ «АБ «РадаБанк» (МФО 306500) надати співробітникам органу, що здійснює контроль за дотриманням податкового законодавства інформацію у письмовому вигляді про суму коштів, що будуть знаходитись на рахунках на час надання ухвали для виконання у вигляді довідки та в подальшому надавати слідчому відділу фінансових розслідувань ДПІ Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві таку інформацію станом на перше число кожного місяця до 31.12.2017 року.

Ухвалою слідчого судді від 24.11.2016 року клопотання старшого слідчого СВ ФР ДПІ у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №8, ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в кримінальному провадженні №0000023 внесене до ЄРДР 17.11.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України повернуто прокурору Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_4 , для усунення недоліків. Встановлено прокурору Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_4 строк у 72 години для усунення наведених в ухвалі недоліків (а.с. 16).

Проте, 25.11.2016 року до Святошинського районного суду міста Києва 25.11.2016 року вдруге надійшло клопотання старшого слідчого СВ ФР ДПІ у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №8, ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в кримінальному провадженні №0000023 внесене до ЄРДР 17.11.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України.

Ухвалою слідчого судді від 25.11.2016 року вдруге, клопотання старшого слідчого СВ ФР ДПІ у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №8, ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в кримінальному провадженні №0000023 внесене до ЄРДР 17.11.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України повернуто прокурору Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_4 , для усунення недоліків. Встановлено прокурору Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_4 строк у 72 години для усунення наведених в ухвалі недоліків (а.с. 151).

28.11.2016 року на виконання ухвали слідчого судді від 24.11.2016 року, прокурором Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_4 до суду подано клопотання після усунення недоліків про які двічі наголосив слідчий суддя.

У судовому засіданні 28.11.2016 року слідчий СВ ФР ДПІ у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 клопотання підтримав.

Власник майна до суду не викликався, у відповідності до ч. 2 ст. 172 КПК України.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, вислухавши думку слідчого, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення зазначеного клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Зважаючи на те, що прокурором Київської місцевої прокуратури №8, ОСОБА_4 недоліки про які двічі зазначив слідчий суддя в ухвалах від 24.11.2016 року та від 25.11.2016 року не усунені, слідчий суддя дійшов висновку, про відсутність правових підстав для задоволення клопотання.

Окрім того, відповідно до п. 7 ч. 1 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-559/0/4-13 від 05.04.2013 року «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» до клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження додається: 1) витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження у всіх без винятку випадках; 2) копії матеріалів, якими сторона кримінального провадження, що подала відповідне клопотання, обґрунтовує свої доводи (ст. 141, 145, абз. 2 ч. 2 ст. 150, абз. 2 ч. 2 ст. 157, абз. 2 ч. 2 ст. 171 КПК). Такі ж копії матеріалів, з огляду на зміст положень ч. 6 ст. 9 КПК, мають долучатися й до клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів; 3) документи, які підтверджують надання підозрюваному, в тому числі й обвинуваченому, копій клопотання та матеріалів, що обґрунтовують клопотання (абз. 2 ч. 2 ст. 150, абз. 2 ч. 2 ст. 157 КПК). При цьому у разі подання клопотань щодо декількох осіб у рамках одного кримінального провадження слідчий суддя має перевірити належність, достовірність і допустимість доказів стосовно кожної особи окремо.

Однак, звертаючись до суду зі згаданим клопотанням ні слідчим, ані прокурором, не додано до клопотання про арешт майна копії витягу з ЄРДР від 06.05.2015 року на який вони зокрема посилаються в тексті клопотанні, в рамках кримінального провадження, якого воно подається, а надано лише витяг з ЄРДР від 17.11.2016 року, що має суттєве значення під час розгляду клопотання цієї категорії та може істотно вплинути на результат прийнятого рішення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 170-173, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ ФР ДПІ у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №8, ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в кримінальному провадженні №0000023 внесене до ЄРДР 17.11.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Апеляційна скарга подається на ухвали слідчого судді - безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_5