Справа № 755/7976/16-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" травня 2016 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006557 від 11.05.2016 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, українцю, громадянину України, з вищою освітою, не одруженому, не працюючому, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України,

в с т а н о в и в:

13 травня 2016 року слідчий Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 , враховуючи наявність обставин, передбачених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 .

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав, вказаних у мотивувальній частині клопотання, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам, враховуючи те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких, за який передбачено покарання у вигляді позбавленні волі на строк від дев`яти до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі, розуміючи те що йому може загрожувати реальний строк покарання може намагатися зникнути та переховуватися від органів досудового розслідування та суду та враховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Захисник та підозрюваний просили відмовити у задоволенні даного клопотання та обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту за місцем проживання та реєстрації підозрюваного.

В судовому засіданні в якості свідка був допитаний батько ОСОБА_6 , який показав, що його син проживає разом з ним та матір`ю, неофіційно працює, і у разі застосування судом запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, буде виконувати покладені на нього судом обов`язки.

Вислухавши думку учасників, пояснення свідка, вивчивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів на підставі ст. 107 ч. 1 КПК України не здійснювалась, оскільки таке клопотання не заявлялось.
Органами досудового розслідування ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ст. 348 КК України, за наступних обставин. 10.05.2016 року приблизно о 23 годині 30 хвилин працівники Управління патрульної поліції у місті Києві ОСОБА_7 та ОСОБА_8 реалізуючи повноваження поліції передбачені п. 10 ст. 23 ЗУ «Про національну поліцію», згідно яких поліція вживає заходів для забезпечення публічної безпеки і порядку на вулицях, площах, у парках, скверах, на стадіонах, вокзалах, в аеропортах, морських та річкових портах, інших публічних місцях, знаходячись в парковій зоні, розташованій в ПКіВ «Перемога» за адресою: м. Київ, бульвар Перова, 2, виконуючи свої службові обов`язки щодо охорони громадського правопорядку в Дніпровському районі м. Києва, підійшли до ОСОБА_6 , представились та повідомили, що він викликає у них підозру. Надалі ОСОБА_7 та ОСОБА_8 запропонували ОСОБА_6 надати документи, що посвідчують його особу та попросили пройти до службового автомобіля. ОСОБА_6 , усвідомлюючи те, що з ним спілкуються працівники національної поліції тобто працівники правоохоронних органів, при виконанні службових обов`язків, утримуючи в сумці чорного кольору предмет схожий на пістолет, почав явно нервувати, вести себе агресивно та провокувати працівників УПП у м. Києві до конфлікту, при цьому на неодноразові зауваження, що надходили від працівників поліції, не реагував. В цей час у ОСОБА_6 виник прямий злочинний умисел, спрямований на посягання на життя працівників правоохоронних органів, під час виконання останніми своїх службових обов`язків. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, а також те, що вчиняє особливо тяжкий злочин та передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки у вигляді смерті працівників правоохоронних органів, під час виконання останніми службових обов`язків по охороні громадського порядку у Дніпровському районі м. Києва, дістав із сумки чорного кольору предмет схожий на пістолет та одразу здійснив 3 постріли у життєво важливі органи працівника поліції, а саме у капітана поліції, командира роти № 4 УПП у м. Києві ОСОБА_8 , внаслідок чого спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді: «наскрізного вогнепального непроникаючого поранення живота та сліпого вогнепального поранення лівої гомілки.» Після чого, ОСОБА_6 , розуміючи протиправний характер вчинюваних ним дій по відношенню до працівника поліції, з метою уникнення кримінальної відповідальності, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, однак невдовзі був затриманий працівниками поліції.

За вказаним фактом 11.05.2016 року відомості по матеріалах було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0006557.

11 травня 2016 року о 00 годині 20 хвилин ОСОБА_6 був затриманий, цього ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України. 12 травня 2016 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.

Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, визначені п. 1 п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий обґрунтовує зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом, протоколом огляду місця події, протоколами допиту свідків, потерпілого, підозрюваного, іншими матеріалами.

Частинами 3 та 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі при визначенні запобіжного заходу (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Тож, слідчий суддя, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). Вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. За відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту (див. рішення у справі «Чеботарі проти Молдови», N 35615/06, п. 48, від 13 листопада 2007 року)» та те, що ч. 3 ст. 17 КПК України імперативно визначено, що підозра не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом.

За таких умов, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, та безпосередньо саме кримінальне провадження в оригіналі, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.

У судовому засіданні суду не було надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про відсутність ризиків, встановлених стороною обвинувачення, або ж належного обґрунтування про можливість запобігання останнім, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, беззаперечних відомостей, що особа підозрюваного, виходячи з положень ст. 178 КПК України, є такою, що має стійкі соціальні зв`язки та допустиму репутацію, порушення вимог ч. 3 ст. 17 КПК України.

Доводи захисника про відсутність ризиків є безпідставними, оскільки підозрюваний ОСОБА_6 вчинив особливо тяжкий злочин, а тому є достатні підстави вважати, що існують ризики вчинення ним інших кримінальних правопорушень. Крім того, обґрунтованими є посилання слідчого у клопотанні про наявність ризиків здійснювати тиск на свідків та потерпілого у зв`язку із підозрою у вчинення ним злочину із застосуванням насильства та посяганням на життя працівника правоохоронного органу.

Таким чином, наявність встановлених стороною обвинувачення ризиків у даному провадженні, достовірність підозри, недостатність застосування менш суворого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам, слідчий суддя визнає обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами, а тому з урахуванням даних, що характеризують особу підозрюваного, який не працює, не одружений, раніше не судимий, а також з урахуванням його віку та стану здоров`я, майнового стану, міцності соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає, що клопотання органу досудового розслідування підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема щодо злочину, вчиненому із застосуванням насильства або погрозою його застосування. Враховуючи те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчинення злочину із посяганням на життя працівника правоохоронного органу, слідчий суддя вважає необхідним не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-179, 193, 194 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:
Клопотання слідчого Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0006557 від 11.05.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України відносно підозрюваного ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі Державного департаменту України з питань виконання покарань.

Встановити строк тримання під вартою ОСОБА_6 не більше 60 днів з моменту його затримання до 00 годин 20 хвилин 09 липня 2016 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя: