Справа № 589/4267/13-к р.
Провадження № 1-кп/589/15/14 р.
УХВАЛА
10.07.2014 р. Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,прокурора ОСОБА_5 представника цивільного позивача Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Сумигаз» ОСОБА_6 обвинуваченого ОСОБА_7 ,захисника ОСОБА_8 розглянувши в судовому засіданні в місті Шостка Сумської області заяву заисхика обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 про відвід колегії суддів в кримінальній справі по обвинуваченню ОСОБА_7 у скоєнні злочинів передбачених ч.1 ст.172, ч.5 ст.185, ч.2 ст.292 та ч.2 ст.382 КК України,
10.07.2014 року судовому засіданні від захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 надійшло клопотання про відвід колегії складу суду. В обгрунтування своїх доводів адвокат ОСОБА_8 вважає, що колегія суддів упереджено відноситься до допиту свідків, що має місце зацікавленості колегії в результатах розгляду справи, яка виражається як вважає захисник в некоретному ставленні запитань на адресу свідків під час їх допиту.
Прокурор та представник представник цивільного позивача у судовому засіданні вважають це клопотання не коректним та необґрунтованим.
Суд, розглянувши клопотання захисника та заслухавши учасників провадження, прийшов до висновку, що воно не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності, неупередженості суду, слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.
Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У будь-якому випадку, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини особиста упередженість судді має бути презумпцією доти, доки не з`являться докази на користь протилежного, а в цій справі таких доказів не має.
Так, відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримала і колегія суддів Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України у справі 5-15п12.
В контексті викладеного доводи захисника ОСОБА_8 та його підзахисного ОСОБА_7 щодо упередженості колегії суддів є безпідставними та надуманими.
Отже, обґрунтування відводу тим, що колегія складу суду не в тому психологічному аспекті допитувала свідків не може бути підставою для відводу суддів, оскільки допит свідків не завершено і учасники процесу мають право задавати ті питання, які входять до предмету доказування.
На підставі викладеного, керуючись Керуючись ст.ст. 371, 372 КПК України, -
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_8 про відвід колегії суддів відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_9 ,

ОСОБА_10