АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Категорія: ст. КПК України
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2016 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря ОСОБА_5

розглянула у відкритому судовому засіданні, в залі апеляційного суду, апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Дніпропетровську, зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000734 від 09 вересня 2016 року,
на ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10 вересня 2016 року,

за участю прокурора ОСОБА_8 , захисника адвоката ОСОБА_6 та підозрюваного ОСОБА_7 , слідчого ОСОБА_9 .
В апеляційній скарзі захисник просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою обрати відносно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

В обгрунтування адвокат вказує на те, що ОСОБА_7 ніколи у розшуку не перебував, від органів досудового розслідування та/або суду не переховувався, що спростовує ризики, викладені в ухвалі слідчого судді, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду. Інший ризик, викладений в ухвалі слідчого судді, що підозрюваний може скоїти інше кримінальне правопорушення є не доведеним, оскільки злочин ОСОБА_7 був скоєний саме у нічний час, 08 вересня 2016р. о 02.00 годині. В разі скасування ухвали суду першої інстанції та застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час, з 22.00 до 09.00 години даний ризик існувати не буде.

Крім того, слідчим суддею не в повному обсязі досліджені підстави для обрання такого запобіжного заходу, як тримання під вартою, зокрема прокурором та слідчим відповідно не доведено наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10 вересня 2016 року, було задоволено клопотання слідчого СВ ДВП ГУ НП України у Дніпропетровській області та застосовано відносно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з визначенням застави у розмірі 97440 грн.

Обираючи запобіжний захід та призначаючи розмір застави, слідчий суддя зазначив, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Існує ризик того, що він, як особа, яка вже раніше засуджена за вчинення корисливого злочину, офіційно не працює, залишаючись не волі та враховуючи тяжкість інкримінованого йому злочину, а також те, що злочин вчинено під час досудового слідства у кримінальному провадженні, по якому йому раніше пред`явлено підозру у вчиненні аналогічного корисливого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, з аналогічним механізмом його вчинення, зможе ухилятись від органів досудового слідства та суду. Відсутність у підозрюваного постійного місця роботи підтверджує той ризик, що для підтримання своєї життєдіяльностіта своєї родини, він може продовжувати вчиняти злочини, аналогічні тому, у якому йому пред`явлено підозру.

Заслухавши суддю - доповідача, доводи захисника та підозрюваного, які підтримали вимоги апеляційної скарги, думку прокурора, який вважав, що ухвалу слідчого судді слід залишити без змін, пояснення слідчого, вивчивши надані матеріали та матеріали кримінального провадження, обговоривши доводи скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що вимоги апеляційної скарги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Рішення слідчого судді, колегія суддів вважає частково обґрунтованим, з огляду на наступне.
Згідно з вимогами ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Колегією суддів встановлено, що в провадженніСВ ДВП ГУ НП України у Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000734 від 09 вересня 2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
09 вересня 2016 року ОСОБА_7 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
09 вересня 2016 року ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
09 вересня 2016 року старший слідчий СВ ДВП ГУ НП України у Дніпропетровській області звернувся до суду з клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Так, дослідивши матеріали апеляційної скарги та кримінального провадження, колегія суддів дійшла висновку, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а визначені судом першої інстанції ризики, передбачений п.п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України є реальними.
Колегія суддів зазначає, що обраний запобіжний захід відносно підозрюваного узгоджується також з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду у справі за скаргою «Москаленко проти України», де зазначено, що обґрунтована підозра щодо вчинення заявником тяжкого злочину могла первісно виправдовувати його тримання під вартою. Необхідність забезпечити належний хід провадження (зокрема, для отримання показань свідків) також була достатньою підставою для первісного тримання заявника під вартою. Також вказано, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою, що визначено в рішенні Європейського суду за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії».
З огляду на викладене, та з урахуванням даних про особу підозрюваного, тяжкості покарання, що загрожує особі у разі доведеності його винуватим у кримінальному правопорушенні, а також, вагомості наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, колегія суддів вважає, що слідчий суддя обґрунтовано прийняв рішення про необхідність застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Поряд з цим, колегія суддів не може погодитись з рішенням слідчого судді в частині визначення розміру застави.
Згідно з ч. 1 ст. 182 КК України застава полягає у внесенні грошових коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених ч. 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу.
Частиною 3 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частини 4 цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених ст. 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому ч. 4 цієї статті.
Визначений слідчим суддею розмір застави у 80 розмірів мінімальної заробітної плати, тобто 97 440 гривень, на думку колегії суддів є таким, що не відповідає вимогам ч. 3 ст. 183 КПК України.
На переконанні колегії суддів розмір застави у 40 мінімальних заробітних плат, що складає 55 120 грн., з урахуванням всіх обставин кримінального провадження та даних про особу підозрюваного, його майнового та сімейного стану, а також, спричиненої кримінальним правопорушенням шкоди, буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених кримінальним процесуальним Кодексом.
З огляду на викладене, зазначені в апеляційній скарзі доводи та підстави, з яких сторона захисту просить скасувати ухвалу суду, не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення.
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 412 КПК України, істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 409 КПК України, підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.
Згідно з ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу та постановити нову.
Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», колегія суддів вважає обґрунтованим висновок слідчого судді про необхідність обрання щодо підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення визначених вище ризиків, що узгоджується з вимогами вказаних норм закону та правовими позиціями ЄСПЛ, однак рішення слідчого судді не відповідає вимогам кримінального процесуального закону з огляду на порушення його норм, що є підставою для скасування ухвали слідчого судді. А тому, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а ухвала слідчого судді скасуванню.
На підставі викладеного, керуючись 405, 407, 409, 412, 422 КПК України, колегія суддів,
П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10 вересня 2016 року про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою скасувати.

Постановити нову ухвалу апеляційного суду, якою клопотання слідчогоСВ ДВП ГУ НП України у Дніпропетровській області ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, внесеному за № 0000734 від 09 вересня 2016 року задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 19 години 45 хвилин 07 листопада 2016 року.
Встановити, що у разі внесення підозрюванимОСОБА_7 або іншою фізичною чи юридичною особою на відповідний депозитний рахунок управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровської області застави у розмірі 40 мінімальних заробітних плат у суммі 55120 гривень (п`ятдесят п`ять тисяч сто двадцять гривень) підлягає звільненню з під варти з покладанням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України:
- зобов`язати його прибувати за кожною вимогою слідчого чи прокурора у провадженні яких перебуває кримінальне провадження;
- не відлучатися з постійного місця проживання без дозволу слідчого чи прокурора або суду;
- повідомляти слідчого чи прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування зі свідками по кримінальному провадженню.
Попередити підозрюваного ОСОБА_7 , що у разі не з`явлення його за викликом до слідчого чи прокурора без поважних причин або не повідомлення ним про причини своєї неявки або порушення ним обов`язків, покладених на нього у цій ухвалі застава звертається у дохід держави в порядку ч. 9 ст. 182 КПК України
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.
Судді апеляційного суду :
____________ ____________ ______________ ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4