Справа № 760/7285/16-к
Провадження № 1-кс/760/4753/16
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 травня 2016 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в м. Києві клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Екзотік Груп» ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в :
Директор ТОВ «Екзотік Груп» ОСОБА_3 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного на рахунки зазначеного підприємства за клопотанням старшого слідчого з ОВС першого ВКР СУ ФР МГУ ДФС ЦО з ОВП ОСОБА_4 , посилаючись на те, що 04 лютого 2016 року на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва було накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «Екзотік Груп», зокрема на рахунок № НОМЕР_1 у АТ «Таскомбанк», заборонено розпоряджатися цими коштами та зупинено видаткові операції.

Особа, яка подала скаргу зазначала, що арешт було накладено незаконно та з грубими порушеннями норм чинного законодавства, оскільки клопотання про накладення арешту ґрунтувалося на припущеннях, відсутні правові підстави для накладення арешту на майно юридичної особи, не встановлено обставин, які виправдовували б такий спосіб втручання у господарську діяльність підприємства.

Представник особи, в інтересах якої подано клопотання, у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його завдовольнити.

Від старшого слідчого з ОВС першого ВКР СУ ФР МГУ ДФС ЦО з ОВП ОСОБА_4 до суду надійшли пояснення про те, що у провадженні СУ ФР МГУ ДФС ЦО з ОВП не перебувають матеріали кримінального провадження №0000070 від 30.03.2015 року, досудове розслідування у вказаному провадженні здійснює ГСУ ДФС України.

Заслухавши представника ТОВ «Екзотік Груп», дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 04 лютого 2016 року було накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «Екзотік Груп», зокрема на рахунок № НОМЕР_1 у АТ «Таскомбанк», заборонено розпоряджатися цими коштами, за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету, та зупинено видаткові операції з грошовими коштами, що надходять на адресу ТОВ «Екзотік Груп» та вже знаходяться на рахунку.

Ухвалою слідчого судді встановлено, що до ЄРДР внесено кримінальне провадження №0000070 від 30.03.2015 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 205, ч.3 ст. 212, ст. 227 КК України.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно зі ст. 174 КК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Стаття 174 КПК України є похідною від статей 170-171 КПК України, що стосуються вирішення питання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження арешту майна.

Згідно зі ст. 131 КПК України до заходів забезпечення кримінального провадження відноситься, зокрема, арешт майна.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

За таких обставин, відповідно до вимог ч.2 ст. 132 КПК України, вказане клопотання не може бути розглянуто слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва, оскільки підлягає розгляду в Шевченківському районному суді м. Києва за місцем знаходження органу досудового розслідування, яким є СУ фінансових розслідувань Головного управління ДФС у м. Києві.

Разом з цим, діючий КПК України, передбачає направлення до іншого суду у випадку порушення правил підсудності тільки кримінального провадження та не передбачає направлення до іншого суду відповідних клопотань у випадку порушення правил підсудності.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити, з причин порушення правил територіальної підсудності, роз`яснивши заявнику його право на звернення з відповідним клопотанням до Шевченківського районного суду м. Києва за місцем знаходження органу досудового розслідування.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-174, 395 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:
В задоволенні клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Екзотік Груп» ОСОБА_3 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1