Справа № 461/4197/16-к
Провадження № 1-кс/461/3105/16
У Х В А Л А
30.06.2016 року м. Львів
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Галицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ,-
Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 офіційно не працює, не має законних джерел доходів, не одружений, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад 5 років, що вказує на наявність вмотивованих ризиків, що залишаючись на волі він може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, а також перешкоджати встановленню істини у справі, незаконно впливати на свідків та потерпілого, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення із застосуванням насильства, вчинити інше кримінальне правопорушення, знищити або приховати докази у справі.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні просять задовольнити подане клопотання покликаючись на наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ст.177 КПК України.
Підозрюваний та його захисник, у судовому засіданні заперечили проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, покликаючись на відсутність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ст.177 КПК України, просять у задоволенні клопотання слідчого відмовити, застосувавши більш м`який запобіжний захід.
Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності даних обставин, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Згідно пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Заслухавши думку прокурора та слідчого про доцільність обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, пояснення підозрюваного та думку захисника про недоцільність задоволення клопотання, перевіривши матеріали кримінального провадження, враховуючи особу підозрюваного, схильного до вчинення кримінальних правопорушень, обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі до 6 років, може незаконно впливати на потерпілого і свідків, перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні іншим чином, вчиняти інші злочини, а також відсутність обставин, які б перешкоджали утриманню підозрюваного в слідчому ізоляторі, приходжу до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, оскільки обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою є можливим та необхідним.
Оскільки прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, а подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 179, 184 КПК України, вважаю, що інші запобіжні заходи можуть не запобігти зазначеним вище ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України, а тому приходжу до висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Частиною 4 ст.183 КПК України визначено виключний перелік випадків у яких слідчий суддя має право при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, а саме: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини та щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжних захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Керуючись ст.ст.176-178, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

клопотання старшого слідчого СВ Галицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням у Львівському слідчому ізоляторі УДПтСУ у Львівській області.
Строк дії ухвали становить шістдесят днів з моменту застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , тобто до 29.08.2016 року включно.
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СВ Галицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1