печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 березня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури міста Києва ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Херсонської області, міста Нова Каховка, українки, громадянки України, освіта вища, незаміжньої, працюючої на посаді державного інспектора ВМО № 1 МП «Спеціалізований» Київської міської митниці ДФС України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В :
старший слідчий другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що Слідчим управлінням прокуратури міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000037, внесеному 18.01.2016 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

26.03.2016 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні нею злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Допитана як підозрювана ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, від надання будь-яких показань відмовилась на підставі статті 63 Конституції України.

Разом з тим, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину підтверджується зібраними доказами, зокрема, показаннями свідка ОСОБА_7 ; протоколами проведених обшуків 25.03.2016; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Обґрунтовуючи подане клопотання сторона обвинувачення зазначає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_4 покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені

п. 1, п. 2, п.3 та п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав, наведених у ньому. Зазначив, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, вказаним у клопотанні та забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_4 , її захисник адвокат ОСОБА_5 заперечувала проти застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту. Зазначили, що стороною обвинувачення не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.. 177 КПК України та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Зауважили, що стороною обвинувачення в належний спосіб не доведено наявність ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного. Зважаючи на стан здоров`я підозрюваної, яка є вагітною та потребує регулярного періодичного медичного нагляду, просили обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує клопотання, дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні даного клопотання підлягають встановленню та врахуванню обставини, визначені ч.1 ст.178, ч.1 ст.194 КПК України, та підстави застосування запобіжного заходу, визначені ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_4 є підозрюваним у кримінальному провадженні № 0000037 від 18.01.2016.

26.03.2016 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні нею злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 368 КК України, а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому злочину за викладених у клопотанні обставин.

Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, слідчий суддя, наряду з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарь проти Молдови»), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті. Отже, посилання сторони захисту на необґрунтованість висунутої ОСОБА_4 підозри слідчим суддею до уваги не приймається.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Разом з тим, слідчий суддя вважає жодним чином необґрунтованими та недоведеними доводи слідчого та прокурора, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання вищевказаним ризикам, тим більш, в доданих до клопотання матеріалах дані про такі обставини відсутні.

Слідчим не обґрунтовано та не доведено, що слідчі дії, які вчиняються та необхідно вчинити в подальшому, не можливо вчинити без застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, а сама по собі необхідність вчинення ряду слідчих дій не виправдовує вжиття такого запобіжного заходу.

Відтак, клопотання задоволенню не підлягає.

Оскільки, протягом розгляду доведено обґрунтованість підозри та наявність існування ризиків як то: переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду; чинити перешкоди кримінальному провадженню іншим чином, вважаю наявними всі підстави для застосування відповідно до ч.4 ст.194 КПК України до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, ніж цілодобовий домашній арешт, та покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

Вирішуючи, який запобіжний захід застосувати, слідчий суддя у відповідності до ч.1 ст.178 КПК України враховує тяжкість покарання за ч. 3 ст. 368 КК України, вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 , яка перебуває у стані вагітності, міцність соціальних зв`язків та її сімейний стан має постійне роботи в м. Києві, проживає в м. Києві у цивільному шлюбі, її майновий стан.

Враховуючи вищевказані обставини, вважаю за належне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді, який зможе запобігти заявленим у кримінальному провадженні ризикам, а саме, домашній арешт у певний період доби, заборонивши підозрюваному залишати житло: АДРЕСА_1 , у період доби з 20 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. ранку наступної доби.

Крім цього, застосовуючи щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суд у визначені ними дати та час;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає (м. Київ) без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у даному кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 199, 202, 205, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ :
клопотання старшого слідчого другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури міста Києва ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Херсонської області, міста Нова Каховка, українки, громадянки України, освіта вища, незаміжньої, працюючої на посаді державного інспектора ВМО № 1 МП «Спеціалізований» Київської міської митниці ДФС України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період доби, з 20 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. ранку наступної доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язок прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суд у визначені ними дати та час;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає (м. Київ) без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у даному кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ст.. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити з часу покладення вказаних обов`язків ухвалою слідчого судді в межах строку досудового розслідування до 26 травня 2016 року.

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Підозрюваному письмово під розпис повідомити покладені на нього обов`язки.

Контроль за виконанням обов`язків покласти на слідчого, а якщо справа перебуватиме у провадженні суду - на прокурора.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Копію ухвали для виконання передати до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала слідчого судді в частині застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту оскарженню не підлягає, набирає законної сили та підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

В частині відмови в застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1