Справа № 1-89/11
ПОСТАНОВА

03 листопада 2011 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області

В складі судді Ганкіної І.А.

При секретарі Морозовському А.С.

Прокурорі Ратушняку О.О.

Розглянувши у вікритому судовому засіданні кримінальну справу відносно ОСОБА_1 за ст.140 ч.1 КК України, -

Встановив:

ОСОБА_1обвинувачується у скоєнні злочину за ст.140 ч.1 КК України.

В судовому засіданні підсудний заявив клопотання про проведення повторної судово-медичної експертизи проведення якої просить доручити експертам Головного бюро судово-медичної експертизи МОЗ України( м.Київ, вул. Оранжерейна,9) в іншому експертному складі з числа експертів у галузі акушерства, гінекології та патолого-анатомії для виявлення причин та умов, що зумовили смерть ОСОБА_2 та її ненародженої дитини.

Заперечень проти даного клопотання не поступило. Прокурором Ратушняк О.О. подано власні запитання, які він просить включити в склад питань для експертного дослідження.

Заслухавши думку учасників процесу, суд вважає, що клопотання адвоката підсудного підлягає до задоволення, так як повторна судово-медична експертиза надасть більш повні відповіді на спірні питання, що виникли в наслідок дослідження обставин справи та буде сприяти обєктивному та повному розгляду обставин викладених у кримінальній справи.

Керуючись ст.76,196,206,273 КПК України, суд,-

Постановив:

Призначити по кримінальній справі по обвинуваченню ОСОБА_1 за ст.140 ч.1 КК України повторну судово-медичну експертизу, проведення якої доручити експертам Головного бюро судово-медичної експертизи МОЗ України в іншому експертному складі з числа експертів у галузі акушерства, гінекології та патологоанатомії для виявлення причин та умов, що зумовили смерть ОСОБА_2 та її ненародженої дитини.

Експертів попередити за ст.384,385 КК України.

На вирішення експертів поставити питання:

1. Які стадії (етапи) пологів мають місце, що проходили у ОСОБА_2 з моменту її поступлення та настання смерті в пологовому відділенні Липовецької ЦРЛ?

2. У ситуації яка є предметом експертного дослідження, з якого по який момент несе відповідальність за породілля та її плід ургентний лікар ОСОБА_1 ? Який обсяг такої відповідальності з точки зору відповідальності лікаря за пацієнта?

3. Чи змінюється відповідальність ургентного лікаря за стан роділля у разі прибуття до останньої (пацієнта) операційної бригади? Його роль у проведенні медичних заходів після прибуття операційної бригади?

4. Якого ступеню існує ймовірність визначити та врахувати на тлі помірної гіпертензії без явних продромальних факторів, 3-4 ступеня ожиріння роділлі показників преекламсії та обструктивних пологів?

5. Які є найбільш поширеними клінічні прояви атипової та типової еклампсії? Чи наблюдалися такі прояви атипової чи типової еклампсії у роділля ОСОБА_2 та на якій стадії пологової чи перед пологової діяльності?

6. На якій стадії (етапі) родорозродження роділлі мають місце порушення обовязків лікаря ОСОБА_1 що потягли за собою смерть ОСОБА_2? Які саме порушення були ним допущені?

7. Чи потрібно рішення консиліуму лікарів щодо оперування кесарським розтином роділлю у випадку, якщо вона відмовилася від медичного втручання та при відсутності контакту з членами її родини? Як саме оформлюється у медичній документації така відмова роділля від кесарського розтину?

8. Чи існувала ймовірність настання смерті роділля ОСОБА_2 у разі оперування кесарським розтином? Та на якій стадії застосування даного кесарського розтину було безпечним для даного роділля?

9. Чи знаходиться в причинно-наслідковому звязку смерть роділля ОСОБА_2 з несвоєчасним прибуттям операційної бригади для проведення консиліуму? Чи міг такий консиліум бути проведеним лікарями Липовецької ЦРЛ до прибуття операційної бригади?

10. Чи вірним з точки зору стану роділля ОСОБА_2 та плоду були дії операційної бригади, яка прибула на виклик в Липовецьку ЦРЛ , якою не було прийнято рішення про проведення консиліуму щодо вирішення питання про проведення кесарського розтину?

11. Чи доцільним було прийняття рішення операційною бригадою про проведення кесарського розтину після прибуття бригади до Липовецької ЦРЛ з точки зору стану роділля та плоду на час їх прибуття?

12. Чи правильними будуть дії ургентного лікаря по проведенню кесарського розтину під час еклампсії у роділлі без її згоди ( та згоди рідних) та без рішення консиліуму.

13. Чи могло проведення кесарського розтину ( та на якій стадії родової діяльності у ОСОБА_2І.) попередити смерть роділля та плоду в наслідок еклампсії?

14. Чи є попереджувальна смерть роділлі при нападі еклампсії ( як типової так і атипової) у разі застосування вентиляції киснем носо-лицьовою маскою та при використанні препарату магнію-сульфат? Чи є застосування такої медичної методики поширеною практикою, чи було необхідним застосування даної методики у даному випадку?

15. Чи є вірними дії ургентного лікаря по проведенню кесарського розтину в супереч волі роділлі родити самій природнім способом та без рішення консиліуму у разі відсутності ознак преекламісії (симптомів як атипової так і типової еклампсії)?

16. Згідно протоколу патологічного дослідження смерть настала від ускладнень еклампсії (набряк та дислокація мозку). З огляду на те, що операція кесарського розтину не попереджала вказаних ускладнень, так як еклампсія може розвинутися під час вагітності, в пологах та під час після пологового періоду, в такому разі: як повязати причину смерті з невиконанням операції кесарського розтину необґрунтованою (недоцільною)?

17. Чи можна стверджувати, що ця еклампсія була безсимптомна, а 70-80 відсотків таких випадків закінчуються смертю роділля або її входом в коматозний стан?

18. Чи існують в медичній практиці природні пологи без кесарського втручання з такою вагою плоду, яка була зафіксована у плоду роділля ОСОБА_2 ?

19. Чи своєчасно було проставлено діагноз (та чиє він вірним та повним) лікарями Липовецької ЦРЛ роділлю ОСОБА_2

20. Яка причина смерті ОСОБА_2

21. Яка причина смерті плоду роділля ОСОБА_2

22. Чи своєчасно та правильно медичним персоналом Липовецької ЦРЛ було виявлено ускладнення родової діяльності у роділля ОСОБА_2 та яке саме ускладнення вбачається у роділля на стадії до пологів та під час них?

23. Чи правильно, своєчасно, повно, достатньо і ефективно виконувалось медичні заходи роділлю ОСОБА_2 при наявності виявлених у неї ускладнень родової діяльності (як на стадії до направлення до пологового відділення так після прийняття у пологове відділення)?

24. Яка медична тактика повинна була бути застосована до породілля медичним персоналом при наявності таких складень виявлених до поступлення у відділення після прийняття у пологове відділення?

25. Яким міг бути розвиток подій та кінцевий результат при правильній і своєчасній діагностиці ускладнень пологової діяльності у породілля ОСОБА_2 , а також повноцінному лікуванні та застосуванні необхідних медичних заходів ?

26. Чи можливо було попередити смерть роділля ОСОБА_2 та плоду з застосуванням інших медичних заходів, які не було застосовано у випадку ОСОБА_2

27. Чи є причинний зв'язок між смертю роділлі ОСОБА_2 та плоду з характером діагностики та лікування роділля медичним персоналом Липовецької ЦРЛ?

28. Якщо в обстеженні, діагностиці та лікуванні роділля ОСОБА_2 є недоліки, то в чому вони полягають, як вони вплинули на погіршення стану здоров'я роділлі ОСОБА_2 та безпосередньо на настання смерті?

29. Чи було вірними дії лікарів, які приймали участь у обстеженні та застосуванні мір по врятуванню життя роділля та плоду, зокрема: районного акушер-гінеколога ОСОБА_1, акушер-гінеколога ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5?

30. Якщо дії лікарів, зазначених у вище вказаному запитанні, не вірні чи недостатні ,в чому конкретно полягає невірність та неповнота їх методики лікування?

31. Чи могло бути передбачено настання ускладнення стану роділля та родової діяльності ОСОБА_2 з врахуванням тих медичних даних, які мали у своєму розпорядженні медичний персонал пологового відділення як на стадії до направлення у пологове відділення так і після прийняття ОСОБА_2 до пологового відділення (включаючи ускладнення анамнезу, вагу породілля, вагу плоду та ін.)?

32. Якщо такий консиліум за станом роділля ( з врахуванням ускладнень в анамнезі) був необхідним, то на який стадії було слід зібрати даний консиліум по вирішенню питання щодо операційного втручання у випадку ОСОБА_2

33. Чи можна розглядати вжиті саме ОСОБА_1 заходи щодо лікування роділлі ОСОБА_2 не достатніми?

34. Які показання для кесарського розтину були у вагітної з точки зору функціональної невідповідності між голівкою плоду та тазом матері? Коли цей діагноз клінічно вузький таз , при головному передлежанні виставляється лише у пологах за умов: розкриття шийки матки більше 8 см; відсутність плідного міхура, випорожненому сечовому міхурі, нормальній скоротливій діяльності матки, якщо на момент останнього влагаліщного дослідження шійка матки була відкрита на 5 см., при відсутньому плідному пухирю і була в цей же час в 2 год. ночі визвана операційна бригада, в 2 год. 30 хв. стався напад еклампсії.

В розпорядження експертів надати матеріали кримінальної справи ОСОБА_1 за ст.140 ч.1 КК України та медичні картки.

Постанова до оскарження не підлягає.

Суддя: