Справа № 1-кс/760/6649/15
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 січня 2016 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
адвоката ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора прокуратури Солом`янського району м. Києва ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Солом`янського районного суду м. Києва від 06.11.2015 року у справі №760/10612/15-к, -
ВСТАНОВИВ:
Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 06.11.2015 року у справі №760/10612/15-к скаргу адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ТОВ «Глобал Дистрибушн України» на бездіяльність прокурора прокуратури Солом`янського району м. Києва ОСОБА_3 , яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна - задоволено.
Прокурор прокуратури Солом`янського району м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду в порядку ст. 379 КПК України з заявою про виправлення описки.
Клопотання мотивовано тим, що ухвалою суду від 06.11.2015 року задоволено скаргу адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ТОВ «Глобал Дистрибушн України» на бездіяльність прокурора прокуратури Солом`янського району м. Києва ОСОБА_3 , яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна та забов`язано негайно повернути ТОВ «Глобал Дистрибушн України» вилучене вході проведення обшуку від 13.10.2015 року майно, а саме комунікатор для розподілення інтернет мережі між робочими комп`ютерами та WIFI, серії Delink DGF-1210-48.
Прокурор в судовому засіданні підтримав подане ним клопотання і просив суд його задовольнити, посилаючись на те що, в ході проведення обшуку та відповідно до протоколу обшуку комунікатор для розподілення інтернет мережі між робочими комп`ютерами та Wi Fi, серії Delink DGF-1210-48 вилучено не було.
Адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти виправлення описки, посилаючись на те, що прокурор не заперечував при винесенні рішення щодо задоволення скарги та просив відмовити в задоволенні скарги.
Суд, вислухавши думку учасників, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.
Згідно ст.379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.
Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.
Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст 371 КПК України можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.
Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
Таким чином, прокурор подаючи клопотання про виправлення описки помилився щодо її правової природи, так-як вона не є опискою в розумінні ст.379 КПК України.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки.
Керуючись ст. ст. 376, 379 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання прокурора прокуратури Солом`янського району м. Києва ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Солом`янського районного суду м. Києва від 06.11.2015 року у справі №760/10612/15-к - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1