Справа № 372/667/16-к
Провадження 1-кс-108/16
ухвала
Іменем України
11 березня 2016 року Слідчий суддя Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши у приміщенні Обухівського районного суду Київської області клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_2 на підставі договору про надання правової допомоги від 18.11.2014 року в інтересах ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотання про зняття арешту із нерухомого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 02.12.2014 року у кримінальному провадженні № 000061.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається із поданих слідчому судді матеріалів у кримінальному провадженні № 000061 ОСОБА_3 не має процесуального статусу підозрюваного або обвинуваченого, при цьому у скарзі зазначається, що він є володільцем майна, на яке накладено арешт ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 02.12.2014 року.

Таким чином, особа, що звернулась до суду із клопотанням не має будь-якого передбаченого законом процесуального статусу у кримінальному провадженні, може вважатись представником володільця майна фізичної особи, однак чинним КПК України такий процесуальний статус не передбачений, а сам володілець майна ОСОБА_3 до суду із клопотанням не звертався.

За таких обставин, скарга подана особою, правовий статус якої не врегульований КПК України, тобто не уповноваженою особою.

Частиною 3 статті 172 КПК України визначена можливість повернення слідчим суддею клопотань щодо арешту майна для усунення недоліків, а пунктом 1 частини 2 статті 304 КПК України передбачено можливість повернення скарги, якщо скаргу подала особа, яка немає права подавати скаргу.

З поданих матеріалів не вбачається достатніх відомостей, які б давали можливість слідчому судді вирішувати по суті клопотання неуповноваженої у кримінальному провадженні особи.

Враховуючи викладене, клопотання подано без додержання вимог статті 174 КПК України, тому його слід повернути.

Крім того, слід звернути увагу на відсутність доказів здійснення досудового розслідування в межах територіальної юрисдикції Обухівського районного суду Київської області.

Керуючись ст.ст. 171,172, 174, 304 КПК України,

У Х В А Л И В:
Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000061 повернути для усунення недоліків особі, яка його подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення, оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1