н/п 1-кс/640/8520/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"07" листопада 2016 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,
До Київського районного суду м. Харкова 04.11.2016 о 11.32 год. надійшло клопотання старшого слідчого третього ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області капітана податкової міліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу 04/5 прокуратури Харківської області молодшим радником юстиції ОСОБА_4 , в якому сторона обвинувачення просить поновити строк подання клопотання про арешт майна, яке виявлено та вилучено в ході проведення огляду 28.09.2016 гаражного боксу № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 , який використовує гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 ; накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду 28.09.16 гаражного боксу № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 , який використовує гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: 15 ПЕТ-пляшок з рідиною коричневого кольору ємністю 1,5 літри кожен; 3 тетрапаки коричневого кольору з надписом «Пшенична» з рідиною прозорого кольору об`ємом по 10 літрів кожен.
На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що у серпні 2016 року, за допомогою однієї з кур`єрських служб, ОСОБА_6 по підроблених документах на прізвище ОСОБА_7 відправлено фальсифіковані алкогольні напої до м. Шепетівки, Хмельницької області. У зв`язку з чим до ГУ ДФС у Хмельницькій області було направлено відповідне доручення на встановлення отримувачів фальсифікату та його вилучення.
28.09.2016 допитано в якості свідка ОСОБА_5 , який пояснив, що замовляв алкогольні напої у кількості 10 картонних коробок по 10 літрів кожна через Інтернет у Філатова Романа з м. Харкова. Та вказав, що вищевказані алкогольні вироби знаходяться в гаражі № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 .
Так, 28.09.2016 на підставі ч.3 ст.233 КПК України старший слідчий з ОВС другого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у Хмельницькій області підполковник податкової міліції ОСОБА_8 до постановлення ухвали слідчого судді увійшов до приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , гаражний бокс № НОМЕР_1 (який використовує ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 ) у зв`язку з невідкладністю, пов`язаною із врятуванням життя людей та з безпосереднім переслідуванням особи, яка підозрюються у вчиненні злочину, де виявив та вилучив: 15 ПЕТ-пляшок з рідиною коричневого кольору ємністю 1,5 літри кожен; 3 тетрапаки коричневого кольору з надписом «Пшенична» з рідиною прозорого кольору об`ємом по 10 літрів кожен.
Згідно висновку експерта вилучена речовина є водно-спиртовою сумішшю, яка за оргалептичними та фізико-хімичними показниками та завищеним вмістом сивушних масел та в багато разів завищеним вмістом метилового спирту не відповідає вимогам діючого державного стандарту України ДСТУ 4256:2003.
Вилучені вищезазначені предмети свідчать про незаконне зберігання з метою збуту підакцизних товарів алкогольних напоїв, які можуть становити загрозу для життя та здоров`я людини не маючи на це жодних дозвільних документів.
Сторона обвинувачення зазначає, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вказані тимчасово вилучені речі і документи мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, а також з метою подальшого відшкодування завданих державі збитків.
Орган досудового розслідування вказує, що оскільки огляд гаражного боксу за адресою: АДРЕСА_1 було проведено 28.09.2016 о 22 годині 45 хвилин, а матеріали виконання доручення до ГУ ДФС у Харківській області надійшли 27.10.2016, що, в свою чергу у унеможливлювало вчасну подачу клопотань до суд та спричинило порушення строків, передбачених ст.171 КПК України, виникла необхідність у поновленні строків подачі клопотання.
При розгляді клопотання в судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 просив поновити строк для звернення до суду із клопотанням про арешт майна, задовольнити клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, переліченого в клопотанні.
В судове засідання власник майна ОСОБА_5 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, причини неявки суду не повідомив. Згідно наданого слідчим рапорту від 07.11.2016, ОСОБА_5 повідомлено про необхідність явки до Київського районного суду м. Харкова 07.11.2016 о 09.30 год., для участі у засіданні щодо арешту вилученого 28.10.2016 майна, на, що останній повідомив слідчого, що на засідання не з`явиться, проти задоволення клопотання не заперечує.
Неприбуття в судове засідання власника майна, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання. Більш того, володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Згідно розписки ОСОБА_5 від 28.09.2016, останній надав добровільну згоду на проведення огляду гаражу, який знаходиться поблизу будинку АДРЕСА_1 та орендується їм з метою зберігання незаконно виготовлених алкогольних напоїв. (а.с. 24).
28.09.2016 у гаражному боксі № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 , який використовує ОСОБА_5 , проведено огляд, в ході якого, згідно протоколу огляду від 28.09.2016 вилучено майно, перелічене в даному клопотанні слідчого (а.с. 21-23).
Після проведення огляду клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено, слідчий, на виконання вимог ч. 5 ст. 171 КПК України, повинен був звернутися до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, тобто 29.09.2016, інакше майно має бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.
В клопотанні про арешт вилученого майна, слідчий та прокурор просять поновити строк на звернення до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, у зв`язку з тим, що огляд гаражного боксу за адресою: АДРЕСА_1 було проведено 28.09.2016 о 22 годині 45 хвилин, а матеріали виконання доручення до ГУ ДФС у Харківській області надійшли 27.10.2016, що, в свою чергу у унеможливлювало вчасну подачу клопотань до суд та спричинило порушення строків.
Згідно наданих даних, старший слідчий третього ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області капітан податкової міліції ОСОБА_3 28.10.2016 звернувся до Київського районного суду м. Харковаз клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, вилученого під час проведення 28.09.2016 огляду гаражного боксу № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 , яке ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 28.10.2016 повернуто прокурору відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 для усунення недоліків, що зазначені в цій ухвалі протягом сімдесят двох годин, яку, згідно довідки секретаря від 01.11.2016, передано 01.11.2016 о 10-58 год. факсом в прокуратуру Харківської області.
Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Вказаною статтею передбачається не просто можливість, а й обов`язковість поновлення строку виконання процесуальних дій, пропущеного з поважних причин. Поважність причин визначається слідчим суддею у разі неможливості своєчасного подання відповідного документа через будь-які обставини, що не дозволили учасникові процесу завчасно подати відповідний документ.
Принципом кримінального судочинства є доступ до правосуддя (ст. ст. 7, 21 КПК України), який впроваджує у вітчизняне кримінальне процесуальне законодавство міжнародно-правовий стандарт, який міститься у ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання сторони обвинувачення та поновлення процесуального строку слідчому, прокурору на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, пропущеного із поважних причин.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Слідчим доведено, що вищевказане майно, вилучене під час проведення огляду, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучені відповідно до протоколу огляду від 28.09.2016 відповідно ПЕТ-пляшки, тетрапаки підлягають арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий, прокурор довели слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, вказаного в клопотанні слідчого, прокурора, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягають задоволенню.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 117, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду 28.09.2016 гаражного боксу № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 , який використовує ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: 15 ПЕТ-пляшок з рідиною коричневого кольору ємністю 1,5 літри кожен; 3 тетрапаки коричневого кольору з надписом «Пшенична» з рідиною прозорого кольору об`ємом по 10 літрів кожен до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1