Справа №465/6406/16-к
Провадження1-кп/465/664/16
УХВАЛА
підготовчого судового засідання
16.11.16 року

суддя Франківського районного суду м.Львова- ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 та захисника ОСОБА_4 , розглянувши матеріали кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_5 за ч.2 ст.194 КК України,-

в с т а н о в и в :
16.11.2016 року прокурор під час підготовчого судового засідання заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання наведено те, що обвинувачений підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, на момент вчинення якого перебував у стані алкогольного сп`яніння, може переховуватися від суду, впливати на потерпілих, а також перешкоджати ходу розслідування, а тому є достатні підстави вважати, що він продовжить свою злочинну діяльність. Більш м`який захід не здатний забезпечити виконання обвинуваченим своїх обов`язків. На підставі наведеного прокурор просив продовжити обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 діб.

Захисник не заперечував щодо задоволення клопотання.

Обвинувачений просив змінити запобіжний захід на більш м`який, зокрема, домашній арешт. З приводу усного клопотання обвинуваченого щодо зміни запобіжного заходу, слід відмовити, оскільки відповідно ст. 201 КПК України до клопотання про зміну запобіжного заходу мають бути додані: копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання; перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання; підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання, яке, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

Однак доказів дотримання вказаних норм КПК України при заявлені клопотання про зміну запобіжного заходу суду не надано.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються вимоги прокурора, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду клопотання і вирішення його по суті, суд встановив наступні обставини та надав їм правову оцінку.

Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, а згідно ч.3 ст.199 КПК України також і те, що заявлені ризики не зменшилися.

Згідно ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддя враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Так, при розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 суд враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст.194 КК України, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні яких він обвинувачується (до 10 років позбавлення волі). До того ж, крім наявності ризику переховування від суду, передбаченого ч. 1 ст. 177 КПК України, суд також враховує особу обвинуваченого, вік, стан здоров`я.

Продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою забезпечить належний розгляд справи у встановлені законодавством строки, оскільки судом встановлено, що заявлений ризик, передбачений ч.1 ст.177 КПК України не зменшився.

Враховуючи вищенаведене, суд прийшов до висновку, що клопотання прокурора необхідно задовольнити, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст. 176 КПК України, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховування від суду.

З наведених міркувань та керуючись ст. ст. 314-316 КПК України, -

у х в а л и в:
Строк застосування дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 продовжити терміном на 30 днів до 15.12.2016 року, із визначенням розміру застави відповідно до ухвали слідчого судді від 25.08.2016 року
Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1