1Справа № 335/738/16-к 1-кп/335/153/2016
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 вересня 2016 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду у м. Запоріжжя кримінальне провадження за обвинуваченням
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Гуляйполе, Запорізької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразового засудженого,
у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185 КК України, -
В провадженні Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Ухвалою суду від 27.01.2016 року обвинуваченого ОСОБА_5 було оголошено у розшук із наданням дозволу на його затримання та доставку до суду, у зв`язку із чим провадження у справі було зупинено.
31.08.2016 року о 20-30 годині ОСОБА_5 був затриманий співробітниками поліції та 01.09.2016 року ОСОБА_5 було доставлено до суду.
У підготовчому судовому засіданні учасники процесу вважають за можливе призначити провадження до судового розгляду.
Ухвалою апеляційного суду Запорізької області від 05.11.2015 року дане кримінальне провадження направлено до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя для розгляду. Підстав для закриття провадження та повернення обвинувального акту прокурору для проведення досудового провадження суд не вбачає. Обвинувальний акт складено відповідно до вимог чинного Кримінально-процесуального кодексу України.
Таким чином, підстави для прийняття рішення, передбаченого пунктами 1-4 ч.3 ст.314 КПК України, відсутні.
Підстав для призначення судового розгляду у кримінальному провадженні є достатньо.
Під час підготовчого судового засідання проведені наступні дії: з`ясовано, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; з`ясоване питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.
Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, за участю прокурора, обвинуваченого та потерпілих.
У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки він переховувався від суду та тривалий час перебував у розшуку.
Обвинувачений та його захисник у судовому засіданні просили не обирати обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Заслухавши учасників процесу, вивчивши надані матеріали, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до частини першої статті 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість злочину, у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_5 та дані про його особу, який має постійне місце проживання, однак не працевлаштований, раніше засуджений за вчинення корисливого злочину.
Як вбачається з обвинувального акта, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення середньої тяжкості. Судові повістки про виклик до суду ОСОБА_5 не отримував, виклики до суду ігнорував, у судові засідання не з`являвся, піддавався примусовому приводу, який не було виконано у зв`язку із відсутністю останнього за місцем проживання, що дає суду підстави дійти висновку про наявність ризику переховування обвинуваченого від суду.
Зазначені обставини дають підстави для висновку, що інший запобіжний захід, крім тримання під вартою, не зможе ефективно попередити спроби підозрюваного ухилитися від суду, а також для запобігання ризику переховування, суд вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку з чим клопотання прокурора підлягає задоволенню та відносно ОСОБА_5 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, який обчислювати з 31.08.2016 року.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості встановлюється розмір застави від одного до двадцяти розмірів мінімальної заробітної плати.
Визначаючи розмір застави, суд виходить з вимог ст.ст. 178, 182 КПК України, враховує матеріальний стан підозрюваного, тяжкість злочину, у вчиненні якого він підозрюється, та з урахуванням ст. 8 Закону України „Про державний бюджет України на 2016 рік щодо розміру заробітної плати, яка на час розгляду клопотання складає 1 450 грн., вважає за необхідне визначити заставу у розмірі, передбаченому ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме у розмірі 10 мінімальних заробітних плат, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 20, 48, 49, 177, 178, 183, 314, 331, 335 КПК України, суд -
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 29.10.2016 року включно.
Після внесення застави і звільнення з-під варти покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:
- прибувати на виклик суду;
- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити на строк до двох місяців з моменту звільнення з-під варти.
Уповноваженій службовій особі місця ув`язнення після внесення застави, перевірки документа, що підтверджує її внесення негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 чи іншому заставодавцю відмінному від обвинуваченого, обов`язки, що покладаються у зв`язку з застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави та наслідки його невиконання.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Встановити строк дії ухвали про тримання під вартою до 29.10.2016 року включно.
В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого та потерпілих, направити їм копію ухвали для відома.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1