Справа № 646/8474/15-к
Пров.№ 1-кс/646/3415/2015
ЧЕРВОНОЗАВОДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ХАРКОВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.09.15 року слідчий суддя Червонозаводського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Харківської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
ВСТАНОВИВ:

13.07.2015 року до Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла вищевказана скарга, в якій заявник просить зобов`язати прокурора Харківської області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) за її заявою від 03.07.2015р. В обґрунтування скарги зазначила, що 03.07.2015р. вона звернулась до прокуратури Харківської області з заявою, в якій просила внести відомості в ЄРДР відносно прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях прокуратури Харківської області ОСОБА_5 за ст. 366 КК України, який вніс неправдиві відомості в постанову від 23.06.2015р.

Слідчим суддею було призначено скаргу до розгляду на 15.07.2015р.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Заявник, повідомлений відповідно до вимог ст.135, 136 КПК України про час та дату розгляду скарги, не скористався своїм правом участі в судовому засіданні. В судове засідання, призначене на 15.07.2015р. заявник не з`явилася, у зв`язку з чим розгляд скарги відкладено на 17.07.2015р. з повторним викликом сторін. В судове засідання, призначене на 17.07.2015р., заявник також не з`явилася, надала клопотання про відкладення судового засідання, у зв`язку з чим розгляд скарги відкладено на 23.07.2015р. В судове засідання, призначене на 23.07.2015р., заявник також не з`явилася, надала клопотання про відкладення судового засідання. Розгляд скарги відкладено на 29.07.2015р. В судове засідання, призначене на 29.07.2015р., заявник також не з`явилася. Розгляд скарги відкладено на 05.08.2015р. В судове засідання, призначене на 05.08.2015р., заявник також не з`явилася, надала через канцелярію суду письмові доповнення до скарги та клопотання про відкладення судового засідання, у зв`язку з чим розгляд скарги відкладено на 18.08.2015р. В судове засідання, призначене на 18.08.2015р., заявник також не з`явилася, у зв`язку з чим розгляд скарги відкладено на 04.09.2015р. В судове засідання, призначене на 04.09.2015р., заявник також не з`явилася, у зв`язку з чим розгляд скарги відкладено на 16.09.2015р. В судове засідання, призначене на 16.09.2015р., заявник також не з`явилася, надавши 15.09.2015р. клопотання про відкладення розгляду скарги, у зв`язку з чим розгляд скарги відкладено на 28.09.2015р. В судове засідання, призначене на 28.09.2015р., заявник, належним чином повідомлена про час та дату розгляду скарги, також не з`явилася, в черговий раз надала клопотання про відкладення судового засідання.

Відповідно до ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Оскільки скарга надійшла до суду 13.07.2015р., судове засідання неодноразово відкладалося за клопотанням заявника, подальше відкладення судового засідання через неявку заявника, належним чином повідомленої про дату і місце розгляду справи, не забезпечить дотримання розумних строків розгляду скарги та вимог ст.ст.28, 306 КПК України.

Зважаючи на ці положення закону, враховуючи, що заявник, не з`явився в судове засідання, будучи повідомленою про час та місце розгляду скарги, що є проявом принципу диспозитивності, в черговий надала клопотання про відкладення судового засідання без підтвердження поважності причин своєї неявки, з урахуванням думки прокурора про можливість розгляду скарги за відсутності заявника, слідчий вважає за необхідне з метою дотримання розумних строків розгляду прийняти рішення по суті скарги без участі заявника в судовому засіданні на підставі наявних доказів та з урахуванням всіх доводів, викладених заявником в скарзі.
Прокурор в судовому засіданні проти доводів скарги заперечував, посилаючись на відсутність законних підстав для її задоволення.

Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши подану скаргу та надані матеріали, слідчий суддя приходить наступного висновку.

Стаття 214 КПК України передбачає, що після подання заяви або повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення відповідною посадовою особою (слідчим чи прокурором) обставин, що можуть свідчити про вчинення особою кримінального правопорушення, слідчий чи прокурор зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

З наведеного вбачається, що обов`язок внесення до ЄРДР стосується тих відомостей, що можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою кримінального правопорушення.

Положення ст.214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, а тому критерієм внесення відомостей до ЄРДР є саме фактичні дані, що вказують на ознаки конкретного складу злочину.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), суб`єктивна та об`єктивна сторони злочину.

Особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення. Заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення вважаються поданими з моменту попередження особи про кримінальну відповідальність.

З дослідженого слідчим суддею звернення, на яке посилається заявник як на заяву про злочин, вбачається, що 03.07.2015р. ОСОБА_4 звернулась до прокуратури Харківської області з заявою, яка фактично містить доводи в обґрунтування незгоди з прийнятим прокурором прокуратури Харківської області ОСОБА_5 процесуальним рішенням: постановою про відмову у визнанні заявника потерпілою від 23.06.2015р. в рамках кримінального провадження № 0000005.

Разом з тим, незгода з процесуальними рішеннями, діями чи бездіяльністю слідчого чи прокурора може бути оскаржена в порядку, передбаченому ст.303-307 КПК України і сама по собі не свідчить про вчинення злочину.

За таких обставин підстави для задоволення скарги відсутні.

Що стосується доповнень до скарги, які надійшли через канцелярію суду 05.08.2015р. щодо зобов`язання внесення до ЄРДР відомостей про злочини, передбачені ст.ст.365, 366, 382, 384 КК України, відносно ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , то діючим КПК України не передбачено право заявника доповнювати скаргу, подану відповідно до ст.303 КПК України, самостійними вимогами в ході її розгляду, у зв`язку з чим, слідчий суддя розглянув скаргу в редакції на день її первісного надходження до суду та відповідно до обставин, викладених в заяві від 03.07.2015р., яка є предметом даного розгляду. Вимоги, якими заявник доповнив свою скаргу, можуть бути предметом самостійного розгляду слідчим суддею, у разі оскарження таких рішень, дій чи бездіяльності заявником.

Відповідно до ст.309 КПК України ухвала слідчого судді з даного питання в апеляційному порядку оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303-307 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Харківської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 03.07.2015р.

Ухвала слідчого судді в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1