н/п 1-кп/640/552/15
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" вересня 2015 р.
Колегія суддів Київського районного суду м. Харкова у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1
Суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3
при секретарі ОСОБА_4 ,
прокурора - ОСОБА_5 ,
захисника - ОСОБА_6 ,
перекладача - ОСОБА_7 ,
Захисник в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт із застосуванням електронного засобу контролю, посилаючись на те, що , що ОСОБА_8 має місце проживання у Харкові, дружину, дитину, частково відшкодував шкоду потерпілим.
Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав клопотання про зміну йому запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт із застосуванням електронного засобу контролю.
Прокурор не заперечував проти зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт із застосуванням електронного засобу контролю.
Відповідно до матеріалів кримінального провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_8 в ході досудового розслідування було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 01.09.2015 року.
Згідно вимог ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двохмісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Заслухавши клопотання захисника, думки обвинуваченого та прокурора, суд приходить до висновку, що обраний обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно продовжити за наступних підстав.
Так, обвинувачений звинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, намагався зникнути від суду та слідства, перебував у розшуку, не має місця реєстрації в Україні, що свідчить про те, що інші, менш суворі запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи. Отже, суд приймає до уваги надані захисником відомості, щодо наявності у обвинуваченого дружини та дитини, часткового відшкодування шкоди, проте, оціннюючі усі дані у сукупності, приходить до всиновку, що на теперішній час відсутні підстави для зміни запобіжного заходу. Таким чином, виходячи з діючих норм кримінально-процесуального кодексу України, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи наявність ризиків, передбачених пп. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які не втратили свою актуальність на даний час, суд приходить до висновку, що обвинуваченому ОСОБА_8 необхідно продовжити строк тримання під вартою на 60 днів.
Керуючись ст.331 КПК України, суд
У Х В А Л И Л А :
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_8 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_8 обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_8 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, захиснику, надіслати начальнику Харківського слідчого ізолятору.
Дана ухвала оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя: Нев"ядомський Д.В.
Суддя ОСОБА_2
Суддя ОСОБА_3