н/п 1-кс/640/7642/15
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" жовтня 2015 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,
Старший слідчий 2-го відділення слідчого відділу Управління СБУ в Харківській області капітан юстиції ОСОБА_3 22.10.2015 подав до Київського районного суду м. Харкова клопотання, погоджене з прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_6 , у якому просив накласти арешт на майно громадянки України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: грошові кошти в розмірі 300 (триста) доларів США, мобільний телефон марки SAMSUNG DUOS SM-G355 білого кольору ІМЕІ1: НОМЕР_1 та ІМЕІ2: НОМЕР_2 з двома сім картами мобільних операторів «Київстар» та «LIFE», мобільний телефон марки SAMSUNG, чорного кольору, ІМЕІ НОМЕР_3 , паспорт громадянки Російської Федерації на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 № НОМЕР_4 та шкіряну сумку білого кольору, та місцем зберігання арештованого майна визначити УСБУ в Харківській області згідно з положенням з міжвідомчої інструкції «Про порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», від 19 листопада 2012 року.
На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 21.10.2015 року о 04 год. 40 хв. на платформі № 6 залізничної станції «Харків-Пасажирський» біля вагону № 19 потягу № 73 сполученням «Москва - Кривий Ріг» затримано громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який, маючи злочинний умисел, направлений на незаконне переправлення осіб через державний кордон України, діючи за попередньою змовою із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , переслідуючи корисливий мотив, здійснив незаконне переправлення через державний кордон України через МПП «Харків-Пасажирський» з території Російської Федерації на територію України громадянина Азербайджану ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у якого перевищений термін перебування на території України, за незаконну грошову винагороду в розмірі 100 (сто) доларів США. Крім того, досудовим слідством встановлено організатора вчинення даного кримінального правопорушення - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка, діючи з корисливих мотивів, організувала незаконне переправлення Dadashovа Kamranа через державний кордон України та зустрічала останнього 21.10.2015 року о 04 год. 40 хв. на платформі № 6 залізничної станції «Харків-Пасажирський» біля вагону № 19 потягу № 73 сполученням «Москва - Кривий Ріг», за що отримала незаконну нагороду.
Крім того, в ході проведення огляду місця події на платформі № 6 залізничної станції «Харків-Пасажирський» 21.10.2015 року у ОСОБА_7 виявлено та вилучено грошові кошти, які попередньо були ідентифіковані слідчим в ході проведення негласної слідчої дії контроль за вчинення злочину у формі імітування обстановки злочину, а саме 300 (триста) доларів США. Також в ході проведення огляду місця події в сумці у ОСОБА_7 було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки SAMSUNG DUOS SM-G355 білого кольору ІМЕІ1: НОМЕР_1 та ІМЕІ2: НОМЕР_2 з двома сім картами мобільних операторів «Київстар» та «LIFE» та мобільний телефон марки SAMSUNG, чорного кольору, ІМЕІ НОМЕР_3 , без сім-карти; паспорт громадянки Російської Федерації на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 № НОМЕР_4 ; також з огляду місця події вилучено шкіряну сумку білого кольору, в якій знаходились вище перелічені предмети.
Однак, в ході подальшого проведення слідчих дій за участю ОСОБА_7 , а саме обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , 21.10.2015 року об 11 год. 46 хв. ОСОБА_7 поскаржилась на погане самопочуття, у зв`язку з чим було здійснено виклик карети швидкої медичної допомоги. За результатами огляду медичними працівниками ОСОБА_7 , останню було госпіталізовано до КЗОЗ «Міська клінічна лікарня № 7» за підозрою на гостре порушення кровообігу мозку, що унеможливлює проведення подальших слідчих та процесуальних дій за її участю.
Слідчий вказав, що є достатні підстави вважати, що вказане майно було використане як засіб вчинення кримінального правопорушення та зберегло на собі його сліди. Крім того, із вилученим майном необхідно провести ряд слідчих дій, направлених на його використання для доказування факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також повного всебічного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження, що можливе лише за умови арешту вказаного майна та зберігання його в органі досудового слідства, оскільки залучення відповідних спеціалістів та призначення відповідних судових експертиз у встановлений КПК України добовий строк не виявляється за можливе. Належність вказаного майна ОСОБА_7 підтверджується протоколом огляду місця події від 21.10.2015 року. Слідчий також вказав, що вказані обставини дають достатні підстави вважати, що вищезазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 167 КПК України.
В судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання, просив його задовольнити.
Власник майна ОСОБА_7 про день та час розгляду клопотання слідчого повідомлена своєчасно та належним чином, проте у судове засідання не з"явилася, причини неявки не повідомила. Згідно Рапорту старшого слідчого 2-го відділення слідчого відділу Управління СБУ в Харківській області капітана юстиції ОСОБА_3 , слідчим вручено ОСОБА_7 виклик на 14-00 год. до слідчого судді Київського районного суду м. Харкова для розгляду клопотання про арешт майна, після отримання якого остання заявила, що проти накладення арешту на її майно не заперечує та просить розглядати клопотання без її участі. Крім того слідчий надав заяву ОСОБА_7 , якою вона просила розглядати клопотання без її участі, проти задоволення клопотання не заперечувала.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України щодо терміну розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна - ОСОБА_7 .
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
За змістом чинного законодавства, зокрема, ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Згідно ч.4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукувані) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів.
Повідомлення про підозру, відповідно до ст. 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення. Тому відсутність повідомлення про підозру у кримінальному правопорушенні не позбавляє права звернутися з клопотанням про арешт майна для забезпечення цивільного позову та для забезпечення доказової бази в кримінальному провадженні, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України.
Враховуючи те, що вилучені відповідно до протоколу огляду місця події від 21.10.2015 речі, документи та грошові кошти відповідають критеріям, зазначеним у ст. 167 КПК України, а також те, що не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, як того вимагає ч. 2 ст. 173 КПК України, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, вказані в клопотанні предмети, речі та документи мають значення для досудового розслідування, а також можуть бути доказами у кримінальному провадженні.
Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності на вказане у клопотанні предмети, речі та документи завданням кримінального провадження.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 107,167, 170-173, 276, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Накласти арешт на майно громадянки України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: грошові кошти в розмірі 300 (триста) доларів США, мобільний телефон марки SAMSUNG DUOS SM-G355 білого кольору ІМЕІ1: НОМЕР_1 та ІМЕІ2: НОМЕР_2 з двома сім картами мобільних операторів «Київстар» та «LIFE», мобільний телефон марки SAMSUNG, чорного кольору, ІМЕІ НОМЕР_3 , паспорт громадянки Російської Федерації на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 № НОМЕР_4 та шкіряну сумку білого кольору.
Місцем зберігання арештованого майна визначити УСБУ в Харківській області згідно з положенням з міжвідомчої інструкції «Про порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», від 19 листопада 2012 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1