печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2015 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві провадження за клопотанням старшого слідчого в ОВС СВ управління з питань представництва інтересів громадянина або держави в суді, протидії злочинності та корупції на тимчасово окупованій території півострова Крим Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
03.11.2015 старший слідчий в ОВС СВ управління з питань представництва інтересів громадянина або держави в суді, протидії злочинності та корупції на тимчасово окупованій території півострова Крим Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , за погодженням із старшим прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях управління з питань представництва інтересів громадянина або держави в суді, протидії злочинності та корупції на тимчасово окупованій території півострова Крим Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, в якому просив накласти арешт на майно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: квартиру АДРЕСА_1 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав подане клопотання, просив його задовольнити з викладених підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

ОСОБА_6 , у праві власності якого знаходиться майно, про розгляд клопотання про арешт майна не повідомлявся.

Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши подане клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Судовим розглядом встановлено, що Слідчим відділом управління з питань представництва інтересів громадянина або держави в суді, протидії злочинності та корупції на тимчасово окупованій території півострова Крим Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001637 від 03.08.2015 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 прийняв присягу працівника прокуратури. Перебуваючи у м. Сімферополі АРК, достовірно знаючи, що АРК є невід`ємною частиною України, на території якої діють виключно закони України та міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана ВРУ, у березні серпні 2014 року, більш точну дату не встановлено, погодився на призначення його на посаду прокурора третього відділу з нагляду за виконанням федерального законодавства незаконно створеної прокуратури Республіки Крим, виконував вказівки і розпорядження так званих керівників зазначеної прокуратури.

Створення та діяльність на території України правоохоронного органу іноземної держави призвели до посилення окупації півострова Крим, забезпечили належне функціонування незаконних органів та злочинної організації на чолі з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Цими діями ОСОБА_6 сприяв представникам Російської Федерації у проведенні підривної діяльності на території України, що полягало у створенні умов для функціонування на території України іноземного правоохоронного органу, а саме прокуратури Російської Федерації, та забезпечує тривалу окупацію півострова Крим.

18.09.2015 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складено письмове повідомлення про підозру.

Відповідно до положень ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану кримінально-протиправними діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Арешт майна застосовується з метою забезпечення виконання вироку в частині цивільного позову чи можливої конфіскації майна в провадженні щодо кримінальних правопорушень, за які може бути застосовано додаткове покарання у вигляді конфіскації майна.

Згідно ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на майно, ОСОБА_6 має у власності квартиру АДРЕСА_1 .

Згідно із ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.

Пунктом 4 частини 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати наслідки арешту майна для інших осіб.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, відповідно до ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

З метою недопущення, зникнення, втрати або пошкодження зазначеного майна речового доказу, з метою забезпечення виконання можливого покарання у вигляді конфіскації майна, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність накладення арешту на майно ОСОБА_6 , а саме квартиру АДРЕСА_1 .

А відтак, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого в ОВС СВ управління з питань представництва інтересів громадянина або держави в суді, протидії злочинності та корупції на тимчасово окупованій території півострова Крим Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді заборони будь-яких дій щодо реєстрації (перереєстрації) права власності чи користування на:

- квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором у даному кримінальному провадженні.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1