Справа № 520/8110/15-к
Провадження № 1-кп/520/416/15
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19.06.2015 рокуКиївський районний суд м. Одеси
у складі головуючого судді ОСОБА_1
з участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
адвоката ОСОБА_4
потерпілого ОСОБА_5
при розгляді в приміщенні суду у підготовчому судовому засіданні обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0001174 від 14.03.2015 року за обвинуваченням ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеси, українця, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, раніше засудженого 28.11.2011 року Київським районним судом м.Одеси за ст.15, ст.185 ч.3 КК України до позбавлення волі строком на три роки, звільненого 2.06.2014 року згідно ст. 4 Закону України «Про Амністію», фактично проживавшого за адресою: АДРЕСА_1 , обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, вивчивши клопотання адвоката та обвинуваченого про повернення обвинувального акту прокурору.

В с т а н о в и в :

До Київського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

У підготовчому судовому засіданні захисник - адвокат ОСОБА_4 заявив суду клопотання про повернення обвинувального акту прокурору прокуратури Київського району у м.Одеси, у зв`язку з невідповідністю обвинувального акту положенням п.2, п.5, п.7 ч.2 ст.291 КК України, а саме тому, що в обвинувальному акті відсутні відомості що до обвинуваченого про застосування до обвинуваченого Закону України від 8 квітня 2014 року «Про амністію у 2014 році»; фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими не містять всіх достатніх відомостей для подальшого судового розгляду, розмір завданих матеріальних збитків визначений лише на підставі товарного чеку та пояснень потерпілого, що є незаконним.
Прокурор у підготовчому судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання захисника, вважає, що клопотання є безпідставним, просить суд призначити справу до судового розгляду, вважає, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст.291 КПК України.

Вислухавши думку сторін по справі, перевіривши обвинувальний акт з додатками на відповідність вимогам КПК України, дослідивши клопотання захисника - адвоката ОСОБА_4 , суд приходить до висновку, що обвинувальний акт з додатками не відповідає вимогам чинного законодавства КПК України, так як досудове слідство допустило істотні порушення вимог чинного законодавства України, в тому числі порушивши право обвинуваченого на захист.
П. 3 ст.314 КПК України передбачає, що у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти таке рішення як повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.
Тому, суд вважає необхідним, при викладених обставинах обвинувальний акт з додатками повернути прокурору з наступних підстав.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.291 КПК України обвинувальний акт має містити всі необхідні анкетні дані, тобто відомості про особу обвинуваченого, з метою забезпечення подальшого розгляду справи судом в розумні строки.

Однак даний обвинувальний акт не містить необхідні анкетні дані про особу обвинуваченого.

В даному випадку слідчим не встановлено з яких підстав, повністю, чи частково з іспитовим строком чи без іспитового строку був звільнений від подальшого відбування покарання призначеного судом обвинувачений, знаходячись в місцях позбавлення волі.

В зв`язку з відсутністю в матеріалах кримінального провадження належної правової інформації про звільнення обвинуваченого на підставі ст.6 Закону України із змінами від 6.05.2014 року «Про застосування амністії в Україні», тому суд фактично буде позбавлений можливості зробити правовий висновок про правові наслідки судимості стосовно обвинуваченого на підставі ст. 88 КК України, в тому числі суд буде позбавлений можливості правильно кваліфікувати дії обвинуваченого в випадку підтвердження його вини в суді в скоєнні злочину, в випадку призначення справи до розгляду судом.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.291 КПК України обвинувальний акт має містити відомості про виклад фактичних обставин кримінального провадження, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті, частини статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Даний обвинувальний акт не містить відомості про виклад фактичних обставин кримінального провадження.

При кримінальному правопорушенні підлягають дослідженню такі фактичні обставини як місце, час та спосіб скоєння злочину.

Але, як видно з обвинувального акту фабулу обвинувачення не конкретизовано, викладене обвинувачення містить тільки приблизну інформацію про зазначені обставини обвинувачення, в тому числі не конкретизовано і не мотивовано по справі таку кваліфікуючу ознаку складу злочину як проникнення в сховище.

В реєстрі матеріалів досудового розслідування по даному кримінальному провадженню повністю відсутня інформація про місце скоєння злочину.

При викладених обставинах суд також не зможе перевірити чи є в діях обвинуваченої особи така кваліфікуюча ознака складу злочину як крадіжка вчинена повторно. В зв`язку з відсутністю в реєстрі матеріалів досудового розслідування інформації про звільнення обвинуваченого від відбування покарання за попереднім вироком суду.

Згідно п.7 ч.2 ст.291 КПК України обвинувальний акт має містити відомості про розмір шкоди завданої кримінальним правопорушенням, тобто розмір заподіяних збитків від крадіжки, оскільки розмір крадіжки впливає на правову кваліфікацію дій обвинуваченого, тому необхідно встановити загальну вартість викраденого майна.
Даний обвинувальний акт не містить відомості про обьективно встановлений експертним шляхом розмір шкоди завданої кримінальним правопорушенням, тобто розмір заподіяних збитків від крадіжки.
В даному кримінальному провадженні є також суперечності щодо формування обвинувачення.
Як видно з обвинувального акту, сума шкоди завданої злочином, як вважає досудове слідство, складається з ціни металевої тачки, як вказано, вартістю 300 гривень та ціни двох металевих труб, як вказано, вартістю 100 гривень.
Вказана сума шкоди ніби то визначена товарним чеком та поясненнями потерпілого, якому якийсь предмет передано на зберігання, оскільки не вказано в єдиному реєстрі матеріалів досудового розслідування, який конкретно предмет передано на зберігання потерпілому.
Однак суд не може погодитися із наведеним способом встановлення майнової шкоди по даному кримінальному провадженню, при обставинах вказаних в обвинувальному акті, оскільки розрахунки шкоди спричиненої потерпілому від злочину, в даному випадку повинен був би проводитися відповідно до висновків призначеної досудовим слідством товарознавчої експертизи, враховуючи Постанову Кабінету Міністрів України від 10.12.2003 року №189»Про затвердження методики оцінки майна».
Про що також вказує в своїх Правових позиціях Пленум Верховного Суду України які містяться в п.2, п.7, п.22 ,п.25, п.27 його постанови № 10 від 6.11. 2009 року
» Про судову практику в справах про злочини проти власності» про те, що предметом злочинів проти власності є майно, яке має певну вартість.
А якщо було незаконне проникнення до сховища поєднане зі вчиненням крадіжки кримінальну відповідальність за яку з огляду на вартість викраденого законом не передбачено, вчинене належить кваліфікувати за ст.162 КК України.
Під сховищем слід розуміти певне місце чи територію відведену для зберігання матеріальних цінностей, які мають засоби охорони від доступу до них сторонніх осіб.
Не може визнаватися сховищем неогороджену і таку, що не охороняється територію, на яку вхід стороннім є вільним.
Розмір майна, яким заволоділа винна особа в результаті вчинення відповідного злочину, визначається лише вартістю цього майна. Вартість викраденого майна визначається за роздрібними цінами, що існували на момент вчинення злочину, а розмір відшкодування завданих злочином збитків - за відповідними цінами на час вирішення справи в суді. За відсутністю зазначених цін на майно його вартість може бути визначено тільки шляхом проведення відповідної експертизи.
При вирішенні питання про кваліфікацію злочинів проти власності судам слід ураховувати також роз`яснення, що містяться в постанові Пленуму Пленум Верховного Суду України № 9 від 25.05. 2003 року »Про деякі питання застосування судами України адміністративного та кримінального законодавства України в зв`язку з набранням чинності Закону України від 22 травня 2003року «Про податок з доходів фізичних осіб»
Згідно реєстру матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні відсутня відповідно не проведена досудовим слідством експертиза з метою оцінки, як вказує слідчий, всього викраденого у потерпілого майна.
На підставі викладеного, суд вважає якщо обвинувачення не конкретизоване і складене з порушенням чинного кримінального та процесуального законодавства України, тому органом досудового розслідування, відносно обвинуваченого, було порушено право обвинуваченого на його захист, що унеможливлює призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Так як розмір заподіяних збитків від крадіжки, впливає на правову кваліфікацію дій обвинуваченого, тому необхідно встановити загальну вартість всього викраденого майна.
Суд вважає, що слідчим по зазначеній справі, під час досудового кримінального провадження, допущено порушення чинного законодавства України, так як допущено недоліки по справі

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України, обвинувальний акт, як процесуальне рішення органа досудового розслідування, повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 КПК України.
Суд вважає, що наведені порушені права обвинуваченого досудовим розслідуванням повинні бути усунуті органом досудового розслідування, а не судом, оскільки чинним КПК України не передбачена така компетенція суду чи обов`язок суду, на стадії судового провадження вчиняти дії, які вчиняються досудовим слідством в стадії досудового розслідування, які входять в обов`язок посадових осіб при досудовому слідстві.
Крім того, під час поновлення досудовим слідством порушеного права на захист обвинуваченого досудовому слідству необхідно усунути всі встановлені судом порушення чинного законодавства, допущені в обвинувальному акті.
За змістом процесуального закону, передусім, ст.291 КПК України, вимогам закону повинен відповідати не лише обвинувальний акт, а й додані до нього обов`язкові документи, оскільки це сприяє розгляду кримінального провадження протягом розумного строку та виконанню завдань процесуального кодексу, встановлених ст.2 КПК України.
Реєстр матеріалів досудового розслідування, доданий до обвинувального акта, складений слідчим без додержання вимог, встановлених ст.109 КПК України, так як в реєстрі не зазначені без виключень всі процесуальні дії і не всі прийняті слідчим процесуальні рішення які були проведені і прийняті під час досудового розслідування.
Суд приходить до висновку, що вказані порушення чинного законодавства України, які не виявив прокурор при затвердженні обвинувального акта і при направленні справи в суд для розгляду судом являються істотною перешкодою для призначення зазначеного кримінального провадження до судового розгляду, тому обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору для усунення викладених вище порушень чинного законодавства України.
А твердження про те, що суд вийшов за межі своїх повноважень по даному кримінальному провадженню, даючи оцінку обставинам справи, які підлягають дослідженню в ході судового розгляду кримінального провадження є безпідставними, оскільки суд приймаючи рішення в підготовчому судовому засіданні про повернення обвинувального акту прокурору не досліджував фактичні обставини справи які підлягають дослідженню в ході судового розгляду справи.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 3,18 ч.3 ст.42, 45, 46, 48, п.4 ч.2 ст.295, 206, 197, 109,110, 291, 314-317, 369-372 КПК України, суд
УХВАЛИВ:

Клопотання захисника адвоката ОСОБА_4 про повернення обвинувального акту прокурору - задовольнити.
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001174 від 14.03.2015 року за обвинуваченням ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України - повернути прокурору Київського району м. Одеси.

Зобов`язати прокурора усунути зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки.

Запобіжний захід відносно ОСОБА_6 у виді тримання під вартою залишити без змін.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через Київський районний суд м. Одеси протягом семи днів з дня її оголошення.

Якщо апеляційну скаргу не подано, то ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Копію ухвали після її оголошення негайно вручити обвинуваченому та прокурору. Інші учасники судового провадження мають право отримати в суді копію ухвали. Учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні, копію ухвали надіслати не пізніше наступного дня після ухвалення.

Головуючий ОСОБА_1