ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа 638/6138/26 Головуючий 1-ї інстанції: ОСОБА_1
Апеляційне провадження № 11сс/818/563/26 Доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2026 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засідання ОСОБА_5

за участю заявника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харків апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м.Харкова від 06 квітня 2026 року, якою відмовлено у задоволенні скарги заявника ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ХРУП №3 ГУНП в Харківській області щодо внесення відомостей до ЄРДР за заявою від 23 березня 2026 року, -

У С Т А Н О В И Л А:

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

25 березня 2026 року заявник ОСОБА_6 подав до суду скаргу на бездіяльність уповноважених осіб ХРУП №3 ГУНП в Харківській області щодо внесення відомостей до ЄРДР за його заявою від 23 березня 2026 року.

В обґрунтування скарги ОСОБА_6 посилався на те, що 23.03.2026 ним було подано до ХРУП №3 ГУНП в Харківській області заяву про вчинення щодо нього кримінального правопорушення, однак у передбачений ч. 1 ст. 214 КПК України строк відомості до ЄРДР внесені не були.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Харкова від 06 квітня 2026 року відмовлено у задоволенні скарги заявника ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ХРУП №3 ГУНП в Харківській області щодо внесення відомостей до ЄРДР за заявою від 23 березня 2026 року.

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі заявник ОСОБА_6 просить поновити строк на апеляційне оскарження та ухвалу слідчого судді скасувати, призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначає, що 06.04.2026 року він не міг бути присутнім в судовому засіданні. Після чого він намагався дізнатись наступну дату судового засідання, однак йому не надавалась така інформація, у зв`язку із чим 14.04.2026 року він вирішив перевірити інформацію на сайті ЄДРСР. Ознайомившись в цей день з повним текстом ухвали слідчого судді, ним у встановлений законом строк було подано апеляційну скаргу.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що слідчий суддя безпідставно відмовив в задоволенні скарги, самостійно надавши оцінку його заяві про кримінальне правопорушення. При цьому будь-яких відомостей від ХРУП №3 ГУНП в Харківській області щодо розгляду його заяви він не отримував.

Позиції інших учасників судового провадження

Заслухавши доповідь судді, доводи заявника на підтримання вимог апеляційної скарги, дослідивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду

Перевіряючи доводи, викладені заявником у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, апеляційний суд дійшов наступного висновку.

Так, під час вирішення питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі строку на апеляційне оскарження, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінка особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), й інші доречні обставини.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які об`єктивно є непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

При цьому про поважність причин для поновлення строку апеляційного оскарження може свідчити наявність конкретних обставин, які об`єктивно перешкоджали своєчасному зверненню до суду зі скаргою протягом установленого законом строку на апеляційне оскарження рішення суду, виникли раптово, мали несподіваний характер і не могли бути контрольовані особою, яка звернулася з апеляційною скаргою.

Процесуальний строк є легітимним інструментом забезпечення правової визначеності, однак застосування надмірного формалізму може призвести до порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Невчасне отримання повного тексту судового рішення Європейський суд з прав людини визнає легітимною та об`єктивною причиною, яка може виправдовувати поновлення строку. Суд неодноразово зауважував, що надмірний формалізм і непоновлення строку оскарження через помилки суду є порушенням статті 6 Конвенції. Доступ до суду має бути реальним, а не формальним.

Таким чином, враховуючи, що з матеріалів справи не вбачається коли саме ОСОБА_6 отримав копію оскаржуваного рішення, то колегія суддів приймає до уваги його пояснення про те, що з повним текстом він зміг ознайомитись лише 14.04.2026 року на сайті ЄДРСР. За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає за можливе задовольнити клопотання апелянта та поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м.Харкова від 06 квітня 2026.

Відмовляючи у задоволенні скарги, слідчий суддя виходив з того, що зі змісту заяви ОСОБА_6 не вбачається достатніх об`єктивних відомостей та конкретних фактів щодо наявності ознак кримінального правопорушення та зміст заяви не містить конкретних відомостей, які б свідчили про вчинення кримінально-караного діяння і не є в розумінні вимог статті 214 КПК України повідомленням про вчинення кримінального правопорушення.

Колегія суддів не може погодитись з вказаним висновком слідчого судді в повному обсязі, виходячи з наступного.

Згідно ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань визначений у статті 214 КПК України.

Так, ч.1 ст.214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною 2 цієї статті визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому, в реєстрі, серед іншого, згідно з п.4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, зазначається короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Аналогічні вимоги закріплені у Положенні про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженому Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298.

Частина 2 Глави 1 Розділу ІІ вказаного Положення закріплює, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема - мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

У свою чергу, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Аналіз зазначених правових норм свідчить про те, що повноваженнями щодо оцінки відомостей, повідомлених потерпілим чи наведених у заяві, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені лише слідчий, дізнавач, прокурор, що також узгоджується із загальними засадами кримінального судочинства, в тому числі принципом диспозитивності щодо розподілу процесуальних функцій.

Разом з цим, зміст ч.1 ст.214 КПК України не зобов`язує слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

У постанові від 01.12.2022 року у справі №522/7836/21 (провадження №51-2328км22) Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду констатував той факт, що слідчий суддя під час здійснення судового контролю може скасовувати постанови слідчого/прокурора та зобов`язувати вчиняти певні дії передбачені КПК України, однак при цьому не повинен втручатися в процесуальну діяльність слідчого.

Виходячи з цього, слідчий суддя, на етапі проведення досудового розслідування, не виконує функції слідчого у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та позбавлений повноважень надати вказівку слідчому щодо прийняття конкретного за змістом процесуального рішення, адже слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльності.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, повідомлення про вчинене кримінального правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище і тільки після прийняття рішення органом досудового розслідування щодо заяви про вчинення кримінального провадження слідчим суддею, у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР, може бути надана оцінка заяві про вчинення кримінального провадження та прийнятому органом досудового розслідування рішенню. Наявність такої оцінки є обов`язковою для здійснення функції судового контроля слідчим суддею, тобто носить цілком преюдиціальний характер.

Як убачається з матеріалів справи, 23.03.2026 ОСОБА_6 подав до ХРУП №3 ГУНП в Харківській області заяву в порядку ст. 214 КПК України.

Разом з цим, відомостей щодо результатів розгляду цієї заяви від 23.03.2026 року уповноваженою особою ХРУП №3 ГУНП в Харківській області суду першої інстанції не було надано.

Аналізом змісту ч.1 ст.214 КПК України встановлено, що у разі встановлення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, а у разі встановлення відсутності в заяві відомостей про вчинене кримінальне правопорушення орган досудового розслідування повинен повідомити заявника про відмову у внесенні відомостей за такою заявою. Тобто заявник у всякому разі повинен бути сповіщений про прийняте рішення.

За таких обставин, оскільки матеріали провадження не містять відомостей про прийняте органом досудового розслідування рішення за наслідками звернення із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 04.12.2025 року, то слідчий суддя передчасно надав оцінку доводам заяви про вчинення кримінального правопорушення без отримання відомостей від органу досудового розслідування щодо розгляду заяви.

Апеляційному суду також не було надано відомостей з ХРУП №3 ГУНП в Харківській області щодо розгляду заяви заявника ОСОБА_6 від 23.03.2026 року.

За таких обставин, оскільки вирішення питання про необхідність внесення відомостей до ЄРДР не входить на цьому етапі до повноважень суду з огляду на виключну компетенцію та дискреційні повноваження в цьому питанні лише органу досудового розслідування, то апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Виходячи з вище викладеного, слідчим суддею істотно порушено вимоги процесуального законодавства, оскільки він вийшов за межі компетенції щодо судового контролю за досудовим розслідуванням та передчасно відмовив у задоволенні скарги. Вказані обставини мають істотне значення, що обумовлюють необхідність скасування ухвали слідчого судді, з постановленням нової ухвали про часткове задоволення скарги заявника та зобов`язання уповноважених осіб ХРУП №3 ГУНП в Харківській області розглянути заяву від 23.03.2026 року та надати відповідь.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА :

Клопотання заявника ОСОБА_6 задовольнити, поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м.Харкова від 06 квітня 2026 року.

Апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м.Харкова від 06 квітня 2026 року, якою відмовлено у задоволенні скарги заявника ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ХРУП №3 ГУНП в Харківській області щодо внесення відомостей до ЄРДР за заявою від 23 березня 2026 року скасувати

Скаргу заявника ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ХРУП №3 ГУНП в Харківській області щодо внесення відомостей до ЄРДР за заявою від 23 березня 2026 року задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених осіб ХРУП №3 ГУНП в Харківській області розглянути заяву ОСОБА_6 від 23 березня 2026 року та надати останньому відповідь.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Колегія суддів:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4