Справа № 626/822/26
Провадження № 1-кс/626/326/2026
У Х В А Л А

Іменем України

16 березня 2026 року м.Берестин

Слідчий суддя Берестинського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги голови ГО «НОН-СТОП Україна» ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Берестинської окружної прокуратури Харківської області, щодо невнесення його заяви про вчинення злочину до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ:

13.03.2026 року через підсистему «Електронний суд» в провадження Берестинського районного суду Харківської області надійшла скарга голови ГО «НОН-СТОП Україна» ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Берестинської окружної прокуратури Харківської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення злочину, в які останній зазначає наступне.

03.03.2026 р. за вих. № 03/03/2026-2-14 головою ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_2 , з використанням технологій електронної пошти, з накладенням ЕЦП (КЕП), з офіційної електронної пошти ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА», а саме , пошту Берестинської , окружної на прокуратури, офіційну а саме електронну berystynska було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення.

На даний час, в порушення вимог ст.214 КПК України, відомості за вказаною заявою про вчинення кримінального правопорушення не внесені, не повідомлено про початок досудового розслідування, витяг з ЄРДР не надано.

Відповідно до скарги, в ході здійснення правозахисної діяльності ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» встановлено, що, Міністр охорони здоров`я - ОСОБА_3 , Заступник Міністра охорони здоров`я Міністерства охорони здоров`я - ОСОБА_4 начальника фармацевтичного управління Міністерства охорони здоров`я - ОСОБА_5 , голова Національної служби здоров`я України - ОСОБА_6 о голови Державної служби з лікарських засобів та контролю за наркотиками - ОСОБА_7 , директор Департаменту контролю якості лікарських засобів та крові Державної служби з лікарських засобів та контролю за наркотиками - ОСОБА_8 , начальник Державної служби з лікарських засобів та контролю за наркотиками у Харківській області - ОСОБА_9 , залучивши ряд підконтрольних юридичних та фізичних осіб, а саме: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ДП «ФАРМАКОПЕЙНИЙ ЦЕНТР», ТОВ «КУСУМ», ТОВ «АПТЕКА ДОБРОГО ДНЯ», АО «КВАШИН І ПАРТНЕРИ», створили організовану злочинну групу, діяльність якої спрямована на встановлення повного контролю над ДП «ФАРМАКОПЕЙНИЙ ЦЕНТР» з метою монополізації процедур лабораторного аналізу, передреєстраційних досліджень та сертифікації лікарських засобів, отримання неправомірної вигоди від суб`єктів фармацевтичного ринку, штучного створення бар`єрів для конкурентів і забезпечення преференцій підконтрольним компаніям шляхом впливу на результати контролю якості та видачу відповідних висновків.

За дорученням Держлікслужби України, ДП «ФАРМАКОПЕЙНИЙ ЦЕНТР», здійснює лабораторний аналіз якості зразків лікарських засобів, що ввозяться на митну територію України або перебувають в обігу на ринку України, та надає висновки про відповідність їх якості вимогам фармакопейних монографій або чинних методів контролю якості. Крім того, у встановленому порядку проводяться передреєстраційні дослідження і контроль якості лікарських засобів, що реєструються (перереєструються) в Україні. З огляду на те, що без проходження зазначених процедур жоден лікарський засіб не може бути допущений до обігу, встановлення контролю над ДП «ФАРМАКОПЕЙНИЙ ЦЕНТР» фактично означає встановлення контролю над усією процедурою допуску препаратів на український ринок.

Паралельно учасниками організованої злочинної групи реалізується злочинна схема, пов`язана з перевіркою аптечних мереж у Харківській області. В.о. голови Державної служби з лікарських засобів та контролю за наркотиками - ОСОБА_7 та начальник Державної служби з лікарських засобів та контролю за наркотиками у Харківській області - ОСОБА_9 , вибудували скоординовану модель впливу на здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері обігу лікарських засобів.

Зазначений орган відповідно до законодавства здійснює контроль за дотриманням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва лікарських засобів, імпорту лікарських засобів (крім активних фармацевтичних інгредієнтів), оптової та роздрібної торгівлі лікарськими засобами.

Фактично ж рішення щодо призначення позапланових перевірок, визначення переліку аптечних закладів для контролю та подальшого реагування приймаються в ручному режимі. Аптеки, інтегровані до узгодженої моделі, продовжують діяльність без перешкод, тоді як інші суб`єкти господарювання зазнають системного адміністративного тиску та ризику фактичного блокування роботи.

Зокрема, під час здійснення перевірок аптечних мереж «Аптека низьких цін», «Аптека 9-1-1», «Аптека Доброго дня» та «Подорожник» акти перевірок складалися з порушенням принципів повноти та об`єктивності: встановлені під час перевірок недоліки не відображалися в повному обсязі або взагалі не фіксувалися. Окремі акти не оприлюднювалися у встановленому порядку, що унеможливлювало здійснення належного публічного контролю та свідчить про умисне приховування реальних результатів контрольних заходів.

Зазначена модель реалізується через вибіркове проведення планових і позапланових перевірок із відхиленням від затверджених планів, що дозволяє фактично уникати повноцінного контролю за дотриманням ліцензійних умов аптечними мережами. У межах таких перевірок системно ігноруються порушення щодо кадрового забезпечення, відсутності належного доступу до нормативної документації, невідповідності санітарного стану приміщень, недотримання вимог належної практики дистрибуції (GDP), а також порушення процедур моніторингу температурного режиму зберігання лікарських засобів. Відсутність актів реагування, приписів та застосування санкцій свідчить про формальний характер державного нагляду та створює умови для безперешкодного функціонування суб`єктів господарювання з численними порушеннями. Такий підхід забезпечує збереження контрольованого середовища, у якому лояльні суб`єкти господарювання уникають реальної відповідальності.

Таким чином, в діях зазначених суб`єктів вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 336, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 367, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

Вирішуючи питання відкриття провадження за скаргою на бездіяльність слідчого (дізнавача) слідчий суддя приходить до наступного.

Статтею 216 КПК України визначена підслідність органам досудового розслідування кримінальних правопорушень.

Згідно з ст. 218 КПК України досудове розслідування здійснюється слідчими того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення, тобто реєстрація кримінальних правопорушень, шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР, слідчим (прокурором), під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення, відповідає вимогам ст.ст. 214, 218 КПК України.

Як вбачається зі скарги, фактично скаржником оскаржується бездіяльність посадових осіб Берестинського РВП ГУ НП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, що на думку заявника стосовно посадових осіб на території України, а саме Міністр охорони здоров`я - ОСОБА_3 , Заступник Міністра охорони здоров`я Міністерства охорони здоров`я - ОСОБА_4 начальника фармацевтичного управління Міністерства охорони здоров`я - ОСОБА_5 , голова Національної служби здоров`я України - ОСОБА_6 о голови Державної служби з лікарських засобів та контролю за наркотиками - ОСОБА_7 , директор Департаменту контролю якості лікарських засобів та крові Державної служби з лікарських засобів та контролю за наркотиками - ОСОБА_8 , начальник Державної служби з лікарських засобів та контролю за наркотиками у Харківській області - ОСОБА_9 , залучивши ряд підконтрольних юридичних та фізичних осіб, а саме: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ДП «ФАРМАКОПЕЙНИЙ ЦЕНТР», ТОВ «КУСУМ», ТОВ «АПТЕКА ДОБРОГО ДНЯ», АО «КВАШИН І ПАРТНЕРИ».

Вивчивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 6 ст.9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу.

Тому, слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Виходячи з аналізу норм КПК України, законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному проваджені під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, і з врахуванням положень частини шостої статті 9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду скарг, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

При цьому відповідно до ч.1 ст.218 КПК України, досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається зі скарги, заявник - голова ГО «НОН-СТОП Україна» ОСОБА_2 , 03.03.2026 року звернувся з відповідною заявою до Берестинської окружної прокуратури Харківської області про вчинення кримінального правопорушення, вищезазначеними особами на території України та Харківської області, без конкретного місця скоєння(відповідний населений пункт чи координати).

У той же час, відповідно до п.1 ч.2 ст.132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

При цьому види заходів забезпечення кримінального провадження перелічені в ст.131 КПК України і є вичерпними і скарги на бездіяльність органів досудового розслідування, подані в порядку ст.303 КПК України, не є заходами забезпечення кримінального провадження, а тому повинні подаватися за загальним правилом - за місцем вчинення кримінального правопорушення, яке згідно зі змісту скарги взагалі не визначене.

Відповідно до ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що скаргу представника голови ГО «НОН-СТОП Україна» ОСОБА_2 на дії посадових осіб Берестинської окружної прокуратури Харківської області, щодо невнесення його заяви про вчинення злочину до ЄРДР на посадових осіб, перелічених у скарзі, необхідно повернути заявнику, оскільки вона не підлягає розгляду в Берестинському районному суді Харківської області, т.я. не визначено конкретне місце скоєння злочинів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 304 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу голови ГО «НОН-СТОП Україна» ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Берестинської окружної прокуратури Харківської області, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, стосовно ряду посадових осіб, які займають відповідальні посади України за ч.4 ст.191, ч.3 ст.209, ч.3 ст.212, ч.1 ст.255, ч.1 ст.336, ч.2 ст.364, ч.1 ст.365, ч.1 ст.366, ч.1 ст.367, ч.3 ст.368, ч.3 ст.369 КК України - повернути заявнику.

Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді належного суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1