Провадження № 1-кс/686/173/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2026 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , представника скаржника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого в м. Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Скаргу обґрунтовує тим, що 23.06.2025 отримав лист слідчого ТУ ДБР, розташованого в м. Хмельницькому № 1187 зкп/х/14-01-01-38344/2025 від 05.06.2026 про відмову у внесенні відомостей за його заявою до ЄРДР, з чим скаржник не погоджується.

Просить зобов`язати уповноважену особу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення.

У судовому засіданні скаржник підтримав вимоги скарги, просив її задовольнити. Зауважив, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду Чернігівської області також було зобов`язано внести аналогічні відомості до ЄРДР та слідчий фактично не виконує судове рішення, вказуючи про відсутність ознак складу кримінального правопорушення у своїй відмові.

Представник скаржника - адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримала вимоги скарги.

Заслухавши думку скаржника та його представника, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 звертався до Офісу Генерального прокурора із заявою - повідомленням про злочин, у якій повідомив, що 09.07.2013 у камері №11 ІТТ у м. Кам`янець-Подільському працівники міліції та спецпідрозділу «Беркут», з метою примушування ОСОБА_3 до зізнання у вбивстві Теплюка, із застосуванням спеціальних засобів та фізичної сили побили ОСОБА_3 , спричинивши йому тілесні ушкодження, після чого, поволокли його волоком по сходах на перший поверх, де продовжили побиття заявника. Крім того, 10.07.2013 під час етапування з ІТТ м.Камянець-Подільського у СІЗО м.Хмельницького ОСОБА_3 також був побитий працівниками конвою та «беркутівцями», які викрали особисті речі заявника та завдали йому тілесних ушкоджень, а також погрожували йому вбивством, якщо він не зізнається у вбивстві Теплюка. Катування ОСОБА_3 також продовжувалось і у приміщенні СІЗО №29 м. Хмельницького.

Заява ОСОБА_3 була зареєстрована у Офісі Генерального прокурора 14.04.2025 за № 92150-25 та направлена до Хмельницької обласної прокуратури, де зареєстрована 16.04.2025 за № 10776-25.

З Хмельницької обласної прокуратури заяву ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення було направлено до ДБР, а звідти до ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, де зареєстровано за №1187зкп/х від 05.05.2025.

05.06.2025 за результатами перевірки за заявою ОСОБА_3 , заступником директора першого ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому ОСОБА_5 за вих. № 1187 зкп/х/14-01-01-38344/2025 заявнику було надано відповідь, за змістом якої слідує, що об`єктивних даних, які б свідчили про наявність об`єктивних даних, які свідчать про наявність ознак злочину та підтверджують його реальність, не було виявлено, а тому відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Так, п. 2 ч. 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 визначено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Інформацією про кримінальне правопорушення є обставини та конкретні факти, викладені у заяві особи про вчинення кримінального правопорушення, які містять ознаки складу кримінального правопорушення та можуть бути перевірені у кримінально-процесуальному порядку. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.4.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими на етапі внесення даних та створення (збереження) Реєстратором електронної форми «Правопорушення» здійснюється автоматичний контроль наявності в Реєстрі вже існуючого правопорушення з дублюючими даними. При цьому перевірка здійснюється за сукупністю відомостей про кримінальні правопорушення, які внесені до Реєстру всіма Реєстраторами, щодо повного збігу даних кримінального правопорушення за такими полями: прізвище, ім`я, по батькові заявника або потерпілого (найменування юридичної особи); інше джерело, з якого виявлено обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; дата вчинення правопорушення; територія вчинення правопорушення.

У ході розгляду скарги слідчою суддею встановлено, що бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 про вчинення злочину, у якій викладалися аналогічні по своїй суті обставини, уже була предметом судового розгляду та ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 02.08.2022 у справі № 686/5735/22 уже було зобов`язано уповноважених службових осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення згідно заяви ОСОБА_3 , яка була зареєстрована у ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому за № 207зкп від 28.01.2022.

Так, ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 02.08.2022 у справі № 686/5735/22 було встановлено, що 14.01.2022 за №2 до Офісу Президента України ОСОБА_3 була подана заява, в якій він, окрім іншого, повідомляв, що 09.07.2013 р. у камері №11 ІТТ у м. Кам`янець-Подільському працівники міліції та спецпідрозділу «Беркут», з метою примушування ОСОБА_3 до зізнання у вбивстві Теплюка, із застосуванням спеціальних засобів та фізичної сили побили ОСОБА_3 , спричинивши йому тілесні ушкодження, після чого, поволокли його волоком по сходах на перший поверх, де продовжили побиття заявника. Крім того, 10.07.2013 р. ОСОБА_3 під час етапування з ІТТ м.Камянець-Подільського у СІЗО м.Хмельницького був побитий працівниками конвою та «беркутівцями», які викрали особисті речі заявника та завдали йому тілесних ушкоджень, а також погрожували йому вбивством, якщо ОСОБА_3 не зізнається у вбивстві Теплюка. Катування ОСОБА_3 також продовжувалось і у приміщенні СІЗО №29 м. Хмельницького.

Окрім того, у судовому засіданні ОСОБА_3 покликався на наявність ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду Чернігівської області, якою було зобов`язано внести аналогічні відомості до ЄРДР

Таким чином, зазначена у заяві ОСОБА_3 інформація про факт можливого вчинення кримінального правопорушення була предметом дослідження у ході розгляду скарг слідчими суддями Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області щодо оскарження бездіяльності органу досудового розслідування, та відомості щодо аналогічних фактів та обставин можливого спричинення ОСОБА_3 тілесних ушкоджень 09.07.2013 та 10.07.2013 було зобов`язано внести до ЄРДР ухвалою слідчого судді від 02.08.2022.

Отже право скаржника на ініціювання кримінального провадження вказаним судовим рішенням було відновлене, а тому відсутні підстави для повторного внесення відомостей до ЄРДР за аналогічними фактами.

Слідчим суддею не встановлено підстав для зобов`язання повторного внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування, а тому представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР.

З огляду на викладене, у задоволенні даної скарги слід відмовити.

Керуючись ст.ст.214,303,306,307 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя