Номер провадження 1-кс/754/419/26
Справа № 754/2814/26
У Х В А Л А

Іменем України

24 лютого 2026 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві скаргу голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянської окружної прокуратури м. Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та ненаданні заявнику витягу з ЄРДР, -

В С Т А Н О В И В :

23 лютого 2026 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла скарга голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянської окружної прокуратури м. Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та ненаданні заявнику витягу з ЄРДР.

Вказану скаргу мотивує тим, що 11 лютого 2026 року за вих. №11/02/2026-4-5 він з використанням технологій електронної пошти, з накладенням КЕП (ЕЦП), з офіційної електронної пошти ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» подав на офіційну електронну пошту Деснянської окружної прокуратури м. Києва, заяву про вчинення кримінальних правопорушень певними особами, просив внести відповідні відомості до ЄРДР, після чого надати йому витяг з ЄРДР, однак, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості до ЄРДР за його заявою не внесено, досудове розслідування не розпочато. За таких обставин просить зобов`язати уповноважених осіб Деснянської окружної прокуратури у м. Києві внести до ЄРДР відповідні дані за його заявою від 11.02.2026 року та надати витяг з ЄРДР.

В судове засідання голова ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_3 не з`явився, в скарзі просив проводити судовий розгляд без його участі. Посадова особа органу прокуратури до суду не з`явилась, повідомлялась належним чином, жодних заяв та клопотань до суду не надсилала.

Відповідно до вимог ч.3 ст.306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги. З огляду на викладене, та зважаючи на принцип диспозитивності кримінального процесу, згідно з яким сторони є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу у відсутність учасників.

Вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ висловлює сталу позицію, вказуючи у своїх рішеннях на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (рішення у справах «Ніконенко проти України» від 14 листопада 2013 року, п. 44, «Мута проти України» від 31 липня 2012 року, п. 61, «Карабет та інші проти України» від 17 січня 2013 року, п. 259).

Відповідно до п.18 ч.1 ст.7, ч.1 ст.25 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься публічність. Цей принцип полягає у тому, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Статтею 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань врегульований, зокрема, Положенням про його ведення, затвердженим наказом Генерального Прокурора України № 69 від 17 серпня 2012 року «Про єдиний реєстр досудових розслідувань», згідно пп. пп. 4, 5 п. 2.1 якого, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Ця вимога передбачена і п. п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України щодо внесення необхідних даних до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, наведені норми безальтернативно зобов`язують уповноважену особу упродовж 24 годин внести відомості, що містяться у повідомленні про вчинений злочин, до ЄДРДР та розпочати досудове розслідування.

Виконання завдань кримінального провадження може здійснюватися лише із застосуванням та дотриманням належної правової процедури, а відомості, які зазначені у заяві про кримінальне правопорушення, по суті визначають межі досудового розслідування.

Здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Слідчим суддею встановлено, що 11 лютого 2026 року головою ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_3 до Деснянської окружної прокуратури м. Києва, на офіційну електронну пошту подано заяву про вчинення кримінального правопорушення. Отже, кінцевим терміном для внесення в ЄРДР відповідної інформації було 12 лютого 2026 року.

Слідчий суддя встановив, що заява ОСОБА_3 складає повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, в ній зазначено обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за яке відповідальність передбачена КК України, з наведенням можливої попередньої правової кваліфікації, що дозволяло внести необхідні дані до Єдиного реєстру досудових розслідувань для подальшого проведення досудового розслідування.

Однак, в порушення вимог ст. 214 КПК України уповноваженими особами Деснянської окружної прокуратури м. Києва протягом 24 годин з моменту отримання заяви не були внесені відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не розпочато розслідування за поданим повідомленням голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_3 від 11 лютого 2026 року.

Слідчий суддя зауважує, що повноваження особи, яка вносить відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, проведення перевірки обставин, оскільки вони здійснюються в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Вивчивши скаргу голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_3 , слідчий суддя вважає, що повідомлення голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_3 від 11 лютого 2026 року підлягає внесенню до ЄРДР і є підставою для його перевірки шляхом проведення досудового розслідування, а тому скарга підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, приходжу до висновку про наявність підстав для задоволення скарги голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_3 про зобов`язання уповноважених осіб органу досудового розслідування Деснянської окружної прокуратури у м. Києві внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви останнього від 11 лютого 2026 року про вчинені кримінальні правопорушення відповідно до ст. 214 КПК України та надати витяг з ЄРДР.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 305-307, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Скаргу голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянської окружної прокуратури у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та ненаданні заявнику витягу з ЄРДР - задовольнити.

Зобов`язати уповноважених осіб Деснянської окружної прокуратури у м. Києві виконати вимоги ч.1 ст. 214 КПК України, та невідкладно, але не пізніше 24 годин, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_3 від 11.02.2026 року, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1