печерський районний суд міста києва
Справа № 757/1640/26-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 січня 2026 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0002800 від 22.10.2025 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 209 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Заступник начальника першого відділу управління забезпечення виконання повноважень Генерального прокурора у кримінальному провадженні Департаменту організаційно-контрольної діяльності, правового та аналітичного забезпечення Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, про накладення арешту на майно.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002800 від 22.10.2025 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 209 України.

В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що на території України діє організована група, учасники якої систематично здійснюють незаконне виробництво, виготовлення, придбання, зберігання, перевезення та пересилання з метою збуту, а також незаконний збут наркотичних засобів і психотропних речовин у великих розмірах. У подальшому вони здійснюють легалізацію (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом від продажу наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів, шляхом створення та використання на електронних сервісах криптогаманців, на які зараховуються віртуальні активи, отримані внаслідок незаконного збуту наркотичних засобів. Крім того, використовуючи вебресурси мережі Інтернет, діючи всупереч вимогам Закону України «Про платіжні послуги» та Положення про випуск електронних грошей та здійснення платіжних операцій з ними, затвердженого постановою НБУ від 29.09.2022 № 210, учасники групи здійснюють обмін електронних грошей на готівкові кошти та навпаки, у тому числі з використанням платіжних систем, обіг яких заборонено на території України.

Одним із зазначених електронних сервісів є мережа «тіньових» обмінних пунктів групи компаній «КИТ Group» («KIT GROUP»), яка здійснює діяльність із використанням торговельних марок «КИТ Group», «КИТ», а також через суб`єктів господарювання ТОВ «Ломбард «КИТ ГРУП ПЛЮС» (), ТОВ «ФК «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» (),

ТОВ «КИТ-ФІНАНС» (), а також інших суб`єктів господарювання, розташованих на всій території України. Через зазначені суб`єкти здійснюється акумулювання віртуальних активів, отриманих від незаконного збуту наркотичних засобів, їх подальша конвертація у готівкові кошти та обготівковування.

Так, учасники організованої групи розробили та впровадили єдиний план злочинної діяльності, відповідно до якого окремі учасники, згідно з розподіленими ролями, здійснюють переказ електронних цифрових активів на «холодні» криптогаманці мережі «тіньових» обмінних сервісів «КИТ Group» з подальшою видачею фіатних коштів у будь-якому місті України особам, які безпосередньо причетні до незаконного виробництва, виготовлення, придбання, зберігання, перевезення чи пересилання з метою збуту, а також незаконного збуту наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів в особливо великих розмірах.

Під час досудового розслідування встановлено низку «холодних» криптогаманців, які використовуються «тіньовими» обмінними сервісами мережі «КИТ Group» та функціонують із використанням віртуальних ботів і торгових терміналів платформи WhiteBIT. Зазначені криптогаманці отримують регулярні надходження криптовалюти з великої кількості джерел, серед яких ідентифіковано адреси, пов`язані з діяльністю масштабних онлайн-наркомагазинів, що функціонують під брендами «Underground», « Total Black » та «Punisher».

Також встановлено, що частина легалізованих коштів повертається у злочинний обіг з метою фінансування закупівлі нових партій наркотичних засобів, розширення мережі їх збуту, оплати послуг технічних спеціалістів та забезпечення функціонування онлайн-платформ.

Крім того, встановлено, що група осіб, причетних до діяльності електронних сервісів «тіньових» обмінних пунктів під назвою « КИТ Group » (« KIT GROUP »), шляхом використання вебресурсів із доменними іменами: « ІНФОРМАЦІЯ_4 », « ІНФОРМАЦІЯ_5 », « ІНФОРМАЦІЯ_6 », не маючи ліцензії Національного банку України та діючи всупереч вимогам законодавства України, здійснює незаконне використання електронних грошей. Зазначені особи надаючи користувачам можливість обміну електронних грошей, фактично надають фінансові платіжні послуги з переказу коштів без відкриття рахунку з подальшим отриманням готівкових коштів у належних їм обмінних пунктах, без ліцензії, без ідентифікації особи та без надання підтверджуючих документів щодо проведення фінансових операцій, у тому числі з використанням активів, отриманих від незаконного збуту наркотичних засобів, з подальшою їх конвертацією у готівкові кошти.

При цьому у Реєстрі платіжної інфраструктури Національного банку України відсутні відомості про платіжні системи або юридичних осіб, які використовують зазначені вебресурси для здійснення обміну електронних грошей.

Так, оглядом інформації, розміщеної на офіційному вебсайті Національного банку України в розділі «Розширений пошук інформації щодо учасників платіжного ринку», встановлено відсутність відомостей про надавачів платіжних послуг, які використовують вебресурси з доменними іменами: «ІНФОРМАЦІЯ_4», « ІНФОРМАЦІЯ_5 », « ІНФОРМАЦІЯ_6 ».

Відповідно до ст. 79 ЗУ «Про платіжні послуги» Національний банк України здійснює внесення до Реєстру відомостей зокрема про надавачів платіжних послуг, які отримали ліцензію відповідно до цього Закону, у тому числі малих платіжних установ та філій іноземних платіжних установ та комерційних агентів, які залучаються надавачами фінансових платіжних послуг для надання фінансових платіжних послуг.

Згідно з ч. 3 ст. 79 Закону України «Про платіжні послуги» особи, відомості про яких не внесені до Реєстру, не мають права надавати послуги, передбачені цим Законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 10 ЗУ «Про платіжні послуги» особи, зазначені у частині першій цієї статті, мають право на провадження діяльності з надання фінансових платіжних послуг лише після отримання ними ліцензії відповідно до цього Закону та за умови включення до Реєстру, якщо інше не передбачено цим Законом.

Також згідно з ч. 5 ст. 10 ЗУ «Про платіжні послуги» платіжні установи, оператори поштового зв`язку та установи електронних грошей мають право надавати всі або окремі фінансові платіжні послуги, за умови визначення відповідних фінансових платіжних послуг у ліцензії відповідно до цього Закону та включення таких осіб до Реєстру.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про платіжні послуги» послуга з переказу коштів без відкриття рахунку належить до фінансових платіжних послуг.

Отже, невстановлені досудовим розслідуванням особи, які здійснюють адміністрування зазначених вебресурсів (онлайн-обмінників) та провадять господарську діяльність з надання послуг з обміну електронних грошей різних платіжних систем із утриманням комісії як винагороди за надані послуги, не маючи відповідної ліцензії Національного банку України та статусу комерційного агента з обмінних операцій, фактично не є надавачами платіжних послуг, неправомірно використовують електронні гроші та здійснюють легалізацію (відмивання) коштів, одержаних від незаконного обігу наркотичних засобів.

Під час допиту свідка встановлено, що для обміну електронно-цифрової валюти USDT через сайт мережі обмінних пунктів «КИТ Group» за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_5/ необхідно здійснити листування з оператором криптообмінника в месенджері «Telegram». Після цього оператор повідомляє про необхідність вступу до телеграм-каналу та надсилає відповідне посилання, де потрібно вказати деталі обміну валюти.

Потім оператор надсилає назву електронно-цифрового гаманця для здійснення переказу криптовалюти, фотозображення та адресу пункту видачі готівки. Після переказу валюти USDT оператор надсилає код на видачу валюти, адресу та контактний номер телефону.

Після отримання валюти в обмінному пункті, особа не отримує жодних квитанцій чи інших підтверджуючих документів про проведену операцію, а також не надає жодних документів для підтвердження особи.

Ураховуючи вищевикладене, наявні обґрунтовані підстави вважати, що майнові права інтелектуальної власності - вебресурси з доменними іменами: « ІНФОРМАЦІЯ_4 », « ІНФОРМАЦІЯ_5 », « ІНФОРМАЦІЯ_6 » є знаряддям вчинення злочину, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, є речовим доказом, і тому можуть містити інформацію, що дасть можливість встановити всіх осіб причетних до вчинення вказаних злочинів, обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні та інші обставини, які мають значення для кримінального провадження.

Крім того прокурор зазначає, що є підстави вважати, що незастосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майнові права інтелектуальної власності - вебресурси з доменними іменами: « ІНФОРМАЦІЯ_4 », « ІНФОРМАЦІЯ_5 », « ІНФОРМАЦІЯ_6 » із забороною користування та розпорядження призведе до неможливості їх дослідження та може призвести до їх пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження або до настання інших наслідків, які можуть перешкодити повному, швидкому та неупередженому розслідуванню.

Постановою старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_4 від 14.01.2026 вказане в клопотанні майно, а саме вебресурси з доменними іменами: «ІНФОРМАЦІЯ_4», « ІНФОРМАЦІЯ_5 », « ІНФОРМАЦІЯ_6 », визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Таким чином прокурор зазначає, що на даний час, з метою з метою припинення злочинної діяльності, запобігання негативним наслідкам, що спричиняються діями невстановлених осіб шляхом розповсюдження інформації на зазначених вебресурсах, а також з метою запобігання приховуванню, пошкодженню, псуванню, знищенню, перетворенню чи відчуженню майна або настанню інших негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування, зважаючи на те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на майнові права інтелектуальної власності - вебресурси з доменними іменами: «ІНФОРМАЦІЯ_4», « ІНФОРМАЦІЯ_5 », « ІНФОРМАЦІЯ_6 », виникла необхідність у накладенні арешту на майнови права інтелектуальної власності.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, від прокурора групи прокурорів у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 надійшла заява про розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити з підстав наведених судом вище.

Що стосується виклику в судове засідання власника майна, то суд вважає можливим застосувати положення ч. 2 ст. 172 КПК України, згідно яких клопотання про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, іншого власника майна, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002800 від 22.10.2025 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 209 КК України.

Постановою старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_4 від 14.01.2026 вказане в клопотанні майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 424 ЦК України майновими правами інтелектуальної власності є право на використання об`єкта права інтелектуальної власності.

Враховуючи те, що вебсайт розроблений та створений за допомогою інтелектуальної, творчої діяльності людини, він є об`єктом права інтелектуальної власності.

У відповідності до положень ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги наявність даних про належність майна, на яке прокурор просить накласти арешт, а саме майнові права інтелектуальної власності - вебресурси з доменними іменами: «ІНФОРМАЦІЯ_4», «ІНФОРМАЦІЯ_5», «ІНФОРМАЦІЯ_6», слідчий суддя вважає необхідним з метою забезпечення збереження речового доказу до постановлення у кримінальному провадженні кінцевого рішення, накласти арешт на майнові права інтелектуальної власності, що зазначено прокурором у клопотанні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, ст.175, ст. 309, 372, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання заступник начальника першого відділу управління забезпечення виконання повноважень Генерального прокурора у кримінальному провадженні Департаменту організаційно-контрольної діяльності, правового та аналітичного забезпечення Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , - задовольнити.

Накласти арешт на майнові права інтелектуальної власності - доменні імена вебресурсів: «ІНФОРМАЦІЯ_4», «ІНФОРМАЦІЯ_5», «ІНФОРМАЦІЯ_6», шляхом зобов`язання Національного центру оперативно-технічного управління електронними комунікаційними мережами України (, м. Київ, вул. Солом`янська, 13), Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв`язку (, м. Київ, вул. Солом`янська, 3), ТОВ «Хостінг Україна» (, м. Київ, вул. Машинобудівна, буд. 35-А), NameCheap, Inc., офіційний веб-сайт реєстратора http://www.namecheap.com, постачальників електронних комунікаційних мереж та послуг, що здійснюють діяльність на території України, які відповідно до ст. ст. 16, 17 Закону України «Про електронні комунікації» включені до Реєстру постачальників електронних комунікаційних мереж та послуг і перелік яких міститься на офіційному вебсайті Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв`язку (https://nkrzi.gov.ua/), закрити доступ до зазначених вебресурсів.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрювана, її захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладання арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1