Справа № 643/3324/26
Провадження № 1-кс/643/1765/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.02.2026 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000449 від 15.02.2026,

ВСТАНОВИВ:

20.02.2026 до Салтівського районного суду міста Харкова надійшло зазначене клопотання прокурора.

З клопотання та наданих до нього матеріалів слідує, що Слідчим відділом Харківського районного управління поліції №2 ГУ Національної поліції в Харківській області проводиться досудове слідство по кримінальному провадженню № 0000449 від 15.02.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 15.02.2026 до чергової частини Харківського РУП № 2 ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення від оператора « НОМЕР_1 » про те, що 15.02.2026 о 19.15 з адреси: АДРЕСА_1 бригадою ІНФОРМАЦІЯ_1 (лікар Рубцов) до ІНФОРМАЦІЯ_2 госпіталізовано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з попереднім діагнозом: гостре проникаюче поранення пахової ділянки та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 з попереднім діагнозом: гостре проникаюче поранення черевної порожнини. ІКС ІПНП № 8069 від 15.02.2026.

Проведенням першочергових слідчих (розшукових дій) встановлено, що до вчинення вказаного кримінального провадження причетна ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

В ході проведення огляду місця події 16.02.2026 у період часу з 15:36 по 16:11 в приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_2 слідчим СВ ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 було виявлено та вилучено:

1) Рушник сіро-фірлетеового кольору з нашаруванням РБК

2) Кофта з нашаруваннями РБК з написом highlight 44 розміру, сірого кольору на спині пошкодження у вигляді отвору ( розірване )

3) Майка з нашаруваннями РБК, рожевого кольору

4) Телефон Redmi Note 10 в силіконовому чохлі з нашаруваннями РБК imei : НОМЕР_2 , imei 2 : НОМЕР_3

Вищезазначене майно вилучено в ході огляду місця події опечатано в присутності понятих.

16.02.2026 зазначене вилучене майно було визнано речовими доказами у кримінальному проваджені.

Власником вищезазначеного майна є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

Вилучені під час огляду, речі мають істотне значення по кримінальному провадженню для встановлення істини по кримінальному провадженню та необхідні для проведення судових експертиз, інших процесуальних дій.

У разі повернення речових доказів вони можуть будуть знищенні, зіпсовані та пошкодженні

16.02.2026 слідчим СВ ХРУП № 2 ГУ НП в Харківській області, громадянку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 було затримано у порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.

Приймаючи до уваги, що вищевказане майно буде використане у кримінальному проваджені в якості речових доказів, з метою збереження речових доказів та позбавлення можливості його знищення або переховування є необхідність у накладенні арешту.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Власник майна у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, згідно відомостей наданих прокурором у клопотанні.

Підстав для визнання явки прокурора чи власника майна обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно із ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, встановив таке.

Слідчим відділом Харківського районного управління поліції № 2 ГУ Національної поліції в Харківській області проводиться досудове слідство по кримінальному провадженню № 0000449 від 15.02.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням. Вказані обставини стороною обвинувачення доведені.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Абзацом другим ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя доходить висновку про необхідність накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно зберегло у собі сліди вчиненого кримінального правопорушення чи інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо.

Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі. Арешт майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Натомість, відмова у задоволенні клопотання про арешт майна може потягнути його безповоротну втрату.

Відтак, всі обставини проаналізовані та досліджені в сукупності, свідчать про можливість і необхідність накладення арешту на майно у цьому кримінальному провадженні з точки зору наявності передбачених законом підстав.

Також слідчий суддя вважає за необхідне заборонити розпоряджатися та користуватися зазначеним майном, оскільки існує можливість приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі вищезазначеного майна. В свою чергу клопотання прокурора в частині заборони відчуження майна задоволенню не підлягає, оскільки окрема можливість такої заборони не передбачена нормами КПК України, при цьому слідчий суддя звертає увагу на ту обставину, що саме накладення арешту на майно позбавляє можливості здійснювати його відчуження.

Що стосується клопотання прокурора про визначення місця зберігання майна, слід зазначити, що вирішення цього питання знаходиться у виключній компетенції сторони обвинувачення. Більше того, розгляд даного питання не передбачений ч. 5 ст. 173 КПК України при задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст. 98, 131, 132, 170 173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт із забороною розпорядження та користування на майно, яке вилучено в ході огляду місця події 16.02.2026 у період часу з 15:36 по 16:11 в приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:

1) Рушник сіро-фірлетеового кольору з нашаруванням РБК;

2) Кофта з нашаруваннями РБК з написом highlight 44 розміру, сірого кольору на спині пошкодження у вигляді отвору ( розірване );

3) Майка з нашаруваннями РБК, рожевого кольору;

4) Телефон Redmi Note 10 в силіконовому чохлі з нашаруваннями РБК imei : НОМЕР_2 , imei 2 : НОМЕР_3 .

В іншій частині клопотання відмовити.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_8