Провадження № 1-кс/947/1125/26
УХВАЛА

06.05.2026 м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_1 при секретарях судового засідання: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю заявника ОСОБА_4 , розглянувши матеріали за скаргою заявника ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Київської окружної прокуратури м.Одеси, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

22.12.2025 до Київського районного суду м.Одеси надійшла скарга заявника ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Київської окружної прокуратури м.Одеси, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальні правопорушення, вчинені Президентом України ОСОБА_5 , яка через підприємство поштового зв`язку ДП Укрпошта 09.12.2025 направлена до Київської окружної прокуратури м.Одеси і отримані адресатом 16.12.2025 згідно поштового повідомлення.

У скарзі заявник просить зобов`язати уповноважену особу Київської окружної прокуратури м.Одеси відповідно до вимог ст.214 КПК України внести до ЄРДР відповідні дані за заявою ОСОБА_4 щодо вчинення Президентом України ОСОБА_6 низки кримінальних правопорушень: ст.ст.109 ч.1; 111 ч.1; 111-1 ч.1; 111-2 ч.2; 114-1 ч.2; 436-2 ч.2; 442 ч.1 КК України, та протягом п`яти робочих днів з дня внесення відповідних відомостей до ЄРДР із дотриманням правил підслідності передати наявні матеріали до належного органу досудового розслідування, надати заявнику витяг з ЄРДР щодо кожної вказаної ним у заяві статті КК України.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_4 , навівши доводи скарги, просив задовольнити скаргу, оскільки згідно ст.24 Конституції України всі громадяни мають рівні конституційні права і свободи, та є рівними перед Законом, відповідно до ст.6 КПК України кримінальне провадження здійснюється щодо будь-якої особи, а Президент України ОСОБА_5 , повноваження якого закінчилися, не підпадає під дію глави 37 КПК України. Крім того, у зв`язку із закінченням повноважень Президента України процедура імпічменту щодо ОСОБА_5 недопустима.

Прокурор Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_7 , підтвердивши повноваження на ведення справи, подав письмове клопотання про розгляд скарги без його участі та просив відмовити у задоволенні скарги, оскільки відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 .

Прокурор надав копії листа-відповіді на адресу заявника стосовно поданої заяви, а також документ на підтвердження своїх повноважень.

За наведених обставин розгляд скарги продовжено без участі прокурора.

Зі змісту листа, підписаного першим заступником керівника Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_8 , вбачається, що заявнику ОСОБА_4 відмовлено у внесені відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР за його заявою, яка була зареєстрована в діловодстві прокуратури 16.12.2025 за №10588-25вх, оскільки підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті і зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити саме про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР, а в поданій заявником заяві такі відомості відсутні.

Дослідивши скаргу заявника, надані сторонами документи в обґрунтування своїх позицій, слідчий суддя дійшов висновку про те, що скарга не підлягає задоволенню. При цьому слідчий суддя виходить з наступного.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні, заявником, його представником, може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, дізнавача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно п.18 ч.1 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні урегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Системний аналіз положень Конституції України, норм КПК України дає підстави вважати, що положення ст.214 КПК України, якими на слідчого та прокурора покладено обов`язок внесення до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення після отримання відповідної заяви, є безальтернативними. Водночас, зважаючи на загальні засади кримінального провадження, конституційні гарантії недоторканності Президента України, такі положення повинні кореспондуватися задля недопущення посягання на встановлені національним законодавством України гарантії недоторканності, незалежності і безпеки. Тобто йдеться про імунітет від кримінального переслідування, у даному випадку Президента України.

З моменту складення присяги Президент України користується гарантією недоторканності. Як зазначено у висновку Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Президента України про надання висновку щодо відповідності Конституції України Римського Статуту Міжнародного кримінального суду (справа про Римський Статут) від 11 липня 2001 року №3-в/2001-недоторканність певної категорії посадових осіб це не їх привілей; вона пов`язана з виконанням ними важливих державних функцій, а тому відповідно до Конституції України і міжнародно-правових зобов`язань України не може розглядатися як гарантія їх безкарності. Недоторканність народних депутатів України, Президента України, суддів передбачає лише спеціальні умови притягнення їх до кримінальної відповідальності.

Таким чином, право недоторканності Президента України треба розуміти як органічну складову його конституційного статусу, що має на меті забезпечення умов для реалізації покладених на нього повноважень.

Конституція України відповідно до ст.8 має найвищу юридичну силу, а її норми є нормами прямої дії. Суди при розгляді конкретних справ мають оцінювати зміст будь-якого Закону чи іншого нормативно-правового акта з точки зору його відповідності Конституції України і в усіх необхідних випадках застосовувати Конституцію, як акт прямої дії. Судові рішення мають ґрунтуватись на Конституції України, а також на чинному законодавстві, яке не суперечить їй.

Статтею 111 Конституції України встановлений певний порядок усунення Президента України з посади, та певна процедура порушення питання щодо притягнення Президента України до кримінальної відповідальності. Зокрема, для проведення розслідування Верховна Рада України створює спеціальну тимчасову слідчу комісію, до складу якої включаються спеціальний прокурор і спеціальні слідчі. Висновки і пропозиції тимчасової слідчої комісії розглядаються на засіданні Верховної Ради України. За наявності підстав Верховна Рада України не менш як двома третинами від її конституційного складу приймає рішення про звинувачення Президента України. Отримується висновок Верховного Суду про те, що діяння, в яких звинувачується Президент України, містять ознаки державної зради або іншого злочину. Додержання конституційної процедури розслідування і розгляду справи перевіряється Конституційним Судом України, який надає свій висновок Верховній Раді України.

Відтак, через описану вище конституційну процедуру притягнення Президента України до кримінальної відповідальності уповноважений прокурор Київської окружної прокуратури м.Одеси правомірно не вніс до ЄРДР відомості про злочин, нібито, вчинений Президентом України.

Дотримання процедури, встановленої законом, є важливою гарантією права кожного на свободу та особисту недоторканність в розумінні ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

У рішенні від 21 листопада 2019 року у справі «Мельник проти України» (CASEOFMELNYKv.UKRAINE) (заява № 72286/01) Європейський Суд з прав людини наголосив, що право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Слід також зазначити, що відповідно до ст.105 Конституції України за посягання на честь і гідність Президента України винні особи притягаються до відповідальності на підставі закону.

Перевіривши оскаржувану заявником бездіяльність уповноваженого прокурора Київської окружної прокуратури м.Одеси, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність будь-яких порушень щодо порядку прийняття, реєстрації та строків розгляду заяви про кримінальне правопорушення та подальше прийняття рішення щодо неможливості внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та наступного інформування заявника про прийняте рішення тощо.

Так, подана заявником заява про кримінальне правопорушення була зареєстрована в день її надходження до прокуратури - 16.12.2025 та зареєстрована за вхідним номером 10588-25вх. В той же день 16.12.2025, тобто в межах 24 годин, уповноважена службова особа прокуратури прийняла рішення по заяві, про що письмово повідомила заявника через адміністрацію ДУ «Одеській слідчий ізолятор», в якому заявник тримається під вартою через його кримінальне переслідування.

На підставі наведеного, в задоволені скарги слід відмовити.

Керуючись ст.ст.303 - 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволені скарги заявника ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Київської окружної прокуратури м.Одеси, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, зареєстрованої в канцелярії прокуратури 16.12.2025 за вхідним номером 10588-25, щодо можливого вчинення Президентом України низки кримінальних правопорушень.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Київський районний суд м.Одеси протягом п`яти діб з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Учаснику судового засідання, який не був присутнім у судовому засіданні копію ухвали направити не пізніше наступного дня після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1