УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2026 року

м. Київ

справа № 761/3600/26

провадження № 51-1158 ск 26

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі - Суд) у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу представника заявника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 на ухвалу судді Київського апеляційного суду від 12 березня 2026 року,

установив:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 17 лютого 2026 року відмовлено в задоволенні скарги представника заявника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою 29 січня 2026 року.

Суддя Київського апеляційного суду ухвалою від 12 березня 2026 року апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 17 лютого 2026 року повернула особі, яка її подала.

У касаційній скарзі адвокат ОСОБА_5 , посилаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати ухвалу судді Київського апеляційного суду та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

На обґрунтування своїх вимог зазначив у скарзі про те, що:

- копія ухвали слідчого судді від 17 лютого 2026 року не була йому вручена в день її постановлення, також не направлена через засоби поштового зв`язку та фактично стала доступною для ознайомлення тільки 07 березня 2026 року в підсистемі «Електронний суд», тому апеляційна скарга подана ним 09 березня 2026 року;

- суддя апеляційного суду дійшла передчасного висновку про те, що п`ятиденний строк на апеляційне оскарження відраховується з дня оголошення ухвали слідчого судді від 17 лютого 2026 року з урахуванням розгляду скарги за викликом представника, а подана заява про розгляд справи без участі свідчить про належну реалізацію стороною захисту своїх процесуальних прав, що, на його думку, не забезпечило його право на доступ до апеляційного розгляду;

- суддя апеляційного суду не з`ясувала обставин, а саме в який час і яким способом заявнику було вручено або доведено повний текст оскаржуваної ухвали слідчого судді, чи могла сторона захисту реалізувати процесуальне право на оскарження судового рішення без отримання його копії, та не надала оцінки тому факту, що апеляційна скарга була подана невідкладно після фактичного отримання копії ухвали слідчого судді від 17 лютого 2026 року;

- на його думку, заява про розгляд скарги без участі адвоката була подана не з підстав небажання брати участь в судовому засіданні, а виключно у зв`язку з об`єктивною неможливістю належного здійснення розгляду в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва через відсутність електропостачання та роботу суду в режимі погодинних відключень електроенергії, що підтверджується відповідними офіційними повідомленнями місцевого суду;

- крім того, суддею апеляційного суду не враховано час подання заяви про розгляд скарги без участі адвоката, а саме 17 лютого 2026 року о 10:39, 10:41, тобто вже після початку розгляду справи;

- суддя апеляційного суду не надала оцінку причинам, з яких адвокат ОСОБА_5 не був присутній під час розгляду скарги слідчим суддею, та формально підійшла до питання строку, не врахувавши зміст апеляційної скарги, адже за таких умов наведені доводи в цій частині мали би отримати оцінку як порушення питання про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження і необхідність його поновлення.

Перевіривши доводи касаційної скарги та надані копії судових рішень, які містяться в Єдиному реєстрі судових рішень, Суд дійшов висновку, що у відкритті касаційного провадження слід відмовити на таких підставах.

Відповідно до ст. 116 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки.

Положеннями ч. 1 ст. 117 КПК визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до положень п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді - протягом п`яти днів з дня її оголошення.

У силу п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Як вбачається з наданих скаржником копій судових рішень, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 17 лютого 2026 року відмовлено в задоволенні скарги представника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою 29 січня 2026 року. При цьому, зі змісту зазначеної ухвали слідчого судді вбачається, що до початку судового розгляду адвокат ОСОБА_5 звернувся із заявою про проведення судового засідання в його відсутність, скаргу підтримав з наведених у ній підстав, крім того долучив документи на обґрунтування своєї скарги.

У даній ухвалі також зазначено, що вона може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Зі змісту ухвали судді Київського апеляційного суду від 12 березня 2026 року вбачається, що адвокат ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 17 лютого 2026 року лише 09 березня 2026 року, тобто з порушенням п`ятиденного строку на оскарження.При цьому в оскаржуваній ухвалі апеляційного суду вказано, що в апеляційній скарзі адвокат не заявляв клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, у зв`язку із чим суддя апеляційної інстанції, керуючись п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК, повернула апеляційну скаргу особі, яка її подала.

Крім того, суддя Київського апеляційного суду в оскаржуваній ухвалі від 12 березня 2026 року зазначила обґрунтування про те, що:

- з огляду на положення п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК , якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення;

- з ухвали слідчого судді вбачається, що розгляд скарги представника заявника ОСОБА_5 відбувався у відкритому судовому засіданні з його викликом. Однак представник в судове засідання не з`явився та подав до суду заяву, в якій просив здійснювати судовий розгляд скарги у його відсутність, підтримав викладені у скарзі доводи та вимоги. Таким чином п`ятиденний строк апеляційного оскарження для представника заявника ОСОБА_5 розпочався з дня оголошення ухвали слідчого судді.

Доводи в касаційній скарзі про те, що суддя Київського апеляційного судуне з`ясувала та не надала оцінки обставинам, а саме часу і способу вручення заявнику повного тексту оскаржуваної ухвали слідчого судді, подання апеляційної скарги невідкладно після фактичного отримання копії судового рішення, подання заяви про розгляд скарги без участі адвоката виключно у зв`язку з об`єктивною неможливістю належного здійснення судового розгляду через відсутність електропостачання і подання цієї заяви після початку судового засідання, та не врахувала причин, з яких адвокат ОСОБА_5 не був присутній під час розгляду скарги, і, що наведені доводи в цій частині мали би отримати оцінку як порушення питання про поважність причин пропуску строку й необхідність його поновлення, у цілому не спростовують законність та обґрунтованість рішення судді суду апеляційної інстанції з огляду на те, що в апеляційній скарзі адвокат не порушував питання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, а тому надання апеляційним судом оцінки наведеним вище обставинам пропуску строку є передчасним і не узгоджується з положеннями п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК.

Зі змісту наданої скаржником копії апеляційної скарги вбачається, що адвокат ОСОБА_5 зазначав про ненадсилання йому слідчим суддею копії ухвали від 17 лютого 2026 року, яка не проголошувалася, і лише 06 березня 2026 року була розміщена в підсистемі «Електронний суд», тому строк для подачі апеляційної скарги, на його думку, не пропущений.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Приписами ч. 3 ст. 395 КПК передбачено, що для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Таким чином строк подачі апеляційної скарги з моменту отримання копії судового рішення обчислюється лише для особи, яка перебуває під вартою.

Проте адвокат ОСОБА_5 у касаційній скарзі не навів переконливих доводів на спростування того, що 17 лютого 2026 року розгляд скарги слідчим суддею проведено з викликом представника заявника в судове засідання.

З огляду на наведене вище, суддя суду апеляційної інстанції, повертаючи апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 17 лютого 2026 року, зазначивши в своїй ухвалі вказані підстави прийняття такого рішення, діяла відповідно до вимог кримінального процесуального закону.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.

Керуючись п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК, Суд

постановив:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 на ухвалу судді Київського апеляційного суду від 12 березня 2026 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3