У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.02.2026 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисників: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання прокурора ОСОБА_3 та захисника ОСОБА_6 про призначення повторної оціночно-будівельної експертизи у кримінальному провадженні № 0003697 від 28.11.2024 про обвинувачення

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомира, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366-2 КК України, -

в с т а н о в и в:

Дане кримінальне провадження перебуває на стадії судового розгляду.

04.02.2026 від прокурора надійшло письмове клопотання, яке вона підтримала у судовому засіданні, про призначення повторної оціночно-будівельної експертизи, на вирішення якої просила поставити наступні запитання:

1) Яка ринкова вартість об`єкта нерухомого майна - будинку тривалого відпочинку загальною площею 168,2 кв. м., що розташований за адресою: АДРЕСА_1 станом на 01.06.2021?

2) Яка ринкова вартість об`єкта нерухомого майна - житлового будинку загальною площею 168,2 кв. м., що розташований за адресою: АДРЕСА_1 станом на 31.12.2022?

В обгрунтування клопотання зазначено, що з урахуванням роз`яснень експерта, наданих у судовому засіданні, у сторони обвинувачення виникають сумніви у достовірності висновку експертизи, які на стадії досудового розслідування не могли бути перевірені. Вказані обставини, що стали відомі лише під час судового розгляду, потребують повторної перевірки та надання експертної оцінки. Відповідно до показань експерта висновок має не технічну помилку та/чи описку, яка за своєю суттю не впливає на загальний висновок, а містить дані, отримані під час проведення дослідження, які у повній мірі впливають на всі проведені розрахунки. Прокурор вважає, що перевірити правильність висновку можливо лише шляхом призначення повторної експертизи, проведення якої може бути доручено тільки іншому експерту.

11.02.2026 захисник ОСОБА_6 звернувся до суду з письмовим клопотанням про призначення повторної оціночно-будівельної експертизи, на вирішення якої просив поставити аналогічні запитання, посилаючись на те, що сторона захисту вважає висновок експертизи необгрунтованим, оскільки він містить очевидні помилки та суперечності, які підтверджені у судовому засіданні експертом, що її проводила. Крім того, адвокат ставить під сумнів належну репрезентативність вибірки об`єктів нерухомості, на підставі яких визначалась вартість будинку, наданих експерту стороною обвинувачення, яка несе відповідальність за достовірність матеріалів, об`єктів дослідження та зразків, як ініціатор призначення експертизи. Захисник вважає, що проведення повторної експертизи слід доручити експертам КНДІСЕ, направивши на дослідження матеріали кримінального провадження.

Захисник ОСОБА_5 підтримав клопотання сторін, у судовому засіданні подав клопотання про доручення проведення експертизи іншому експерту КНДІСЕ, який не брав участь у первісному дослідженні, зважаючи на істотні помилки у висновку, наданому суду прокурором, вибіркове використання матеріалів кримінального провадження, відсутність оновленого програмного забезпечення та платного доступу до інформаційних ресурсів тощо.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання та позицію захисників.

Вивчивши зміст клопотань прокурора і захисників обвинуваченого, заслухавши думку сторін кримінального провадження та допитавши експерта з метою роз`яснення висновку, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що до основних засад судочинства належать змагальність сторін, підтримання державного обвинувачення в суді, забезпечення доведеності вини.

Завданнями кримінального провадження, зокрема, є забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений (ст. 2 КПК України).

Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення та стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Призначення і проведення експертиз у кримінальному судочинстві регулюється статтями 69, 101-102, 242-243, 245, 332, 356 КПК України, Законом України «Про судову експертизу», Постановою Пленуму ВСУ від 30.05.1997 № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень від 08.10.1998 № 53/5 (далі Інструкція).

Відповідно до ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, зокрема, якщо існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Згідно з п. 11 Постановою Пленуму ВСУ № 8 від 30.05.1997 повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

Відповідно до п. 5.4 Інструкції повторна експертиза призначається, коли висновок експерта буде визнано судом необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або інакше викликає сумніви в його правильності. Призначення повторної експертизи повинно бути мотивоване, а її проведення доручається іншому експертові або іншим експертам.

Прокурором надано до суду висновок судової будівельної експертизи № 395/25-25 від 29.09.2025, яка призначена уповноваженою особою, в установленому законом порядку та проведена експертом Житомирського відділення КНДІСЕ ОСОБА_7 зі стажем професійної діяльності понад 7 років.

Будучи попередженою про кримінальну відповідальність та під присягою експертом у відповідності до ст. 356 КПК України у судовому засіданні роз`яснено і підтверджено достовірність свого висновку з урахуванням виправлення технічної помилки та усунення певних неясностей без проведення додаткового дослідження.

Відповідно до положень КПК України висновок експерта не має наперед установленої сили, переваги над іншими джерелами доказів та не є обов`язковим для суду. Він підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Відомостей щодо спростування даного висновку експерта у порядку, передбаченому ч. 5 ст. 356 КПК України, сторонами не надано.

Не вдаючись в оцінку висновку експерта № 395/25-25 від 29.09.20225 як доказу, суд вважає, що доводи, якими прокурор та захисники обґрунтовують необхідність призначення повторної експертизи, не вказують на наявність обставин, передбачених ч. 2 ст. 332 КПК України, призначення експертизи у даному випадку не є обов`язковим відповідно до ч. 2 ст. 242 КПК України.

Отже, достатні правові підстави вважати висновок експерта необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності відсутні.

Будь-яких переконливих доводів для призначення експертизи сторонами не наведено, фактично твердження прокурора та захисників зводяться до незгоди з первісним висновком експерта, яка сама по собі не є безумовною підставою для призначення повторної експертизи, що є правом, а не обов`язком суду.

Суд позбавлений можливості збирати докази, натомість сторона захисту, зважаючи на принцип змагальності, мала можливість подати до суду висновок експертизи, проведеної з власної ініціативи, у тому числі заявити клопотання про її призначення під час досудового розслідування (ст. 243 КПК України).

Водночас суд зауважує, що згідно з ч. 1 ст. 318 КПК України, судовий розгляд кримінального провадження має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те правових підстав може призвести до невиправданого затягування розгляду справи та порушення прав і законних інтересів учасників справи.

З огляду на наведені вище обставини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотань прокурора та захисників обвинуваченого про призначення повторної оціночно-будівельної експертизи за необгрунтованістю та безпідставністю вимог клопотань сторін кримінального проваження.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 22, 69, 84, 93, 101-102, 242-243, 245, 322, 350, 369, 374 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_3 та захисника ОСОБА_6 про призначення повторної оціночно-будівельної експертизи у кримінальному провадженні № 0003697 від 28.11.2024 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366-2 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду оголошено о 13 год. 45 хв. 13.02.2026.

Суддя