Справа № 405/976/26
провадження № 1-кс/405/843/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.03.2026 м. Кропивницький

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Кропивницького ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника - ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Знам`янка Кіровоградської області, громадянину України, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 06.06.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000077, -

встановив:

до Подільського районного суду міста Кропивницького від старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим мотивовано тим, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України; існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість їх запобігання в разі не застосування цього запобіжного заходу або в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

В судовому засіданні прокурор клопотання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту до ОСОБА_4 підтримав за обставин, які зазначені в клопотанні.

Підозрюваний та його захисник не заперечували щодо задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Вивчивши клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту до ОСОБА_8 , дослідивши матеріали, якими стороною обвинувачення обґрунтовано клопотання, заслухавши доводи прокурора, думку підозрюваного, захисника, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчими відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 06.06.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000077 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

16.03.2026 слідчим, у порядку передбаченому 277 КПК України, повідомлено ОСОБА_4 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України. Згідно повідомлення про підозру від 16.03.2026, ОСОБА_4 підозрюється у тому, що: В період з червня по жовтень 2025 року, точного часу органом досудового розслідування не встановлено, мешканці Знам`янської міської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, порушуючи вимоги статей 4, 24, 67, 68, 69 Лісового кодексу України, статей 5, 12, 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п.п. 2, 4 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23.05.2007, Правил утримання та збереження полезахисних лісових смуг, розташованих на землях сільськогосподарського призначення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 650 а також встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, незаконно, без спеціального дозволу, який посвідчується відповідним документом (лісорубним квитком, ордером), виданим уповноваженим органом, діючи умисно, достовірно знаючи про передбачений чинним законодавством України порядок порубки деревини у захисних лісових насадженнях, вчинили умисні протиправні дії з незаконної порубки дерев у захисних лісових насадженнях, перевезенні, зберіганні, збуті незаконно зрубаних дерев.

Так, у період часу з початку червня 2025 року до 16.10.2025, точного часу органом досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення захисних лісових насаджень, усвідомлюючи протиправний і суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи шкідливі наслідки та свідомо бажаючи їх настання, діючи за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, за допомогою заздалегідь підготовлених ручних бензопил, самовільно, без передбаченого законом дозволу на проведення порубки та у порушення ст.ст. 4, 69 Лісового Кодексу України, ст.ст. 12, 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п.п. 2, 4 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23.05.2007, Правил утримання та збереження полезахисних лісових смуг, розташованих на землях сільськогосподарського призначення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 650 перебуваючи на території захисного лісового насадження, що розташоване між селом Долина та Новоолександрівка Кропивницького району Кіровоградської області, між полями з кадастровими номерами: :02:003:0578, :02:003:0528, за географічними координатами: 48.7093394, 32.7618628, шляхом відокремлення стовбурів дерев від коренів, вчинили незаконну порубку живоростучих (сироростучих) десяти дерев породи Ясен та Дуб до ступеня припинення росту.

Своїми злочинними діями ОСОБА_4 та ОСОБА_9 спричинили довкіллю і охоронюваним законом державним інтересам майнову шкоду (збитки), яка згідно із висновком судової інженерно-екологічної експертизи №14/26-27 від 18.02.2025 складає 152423,76 грн, що у шістдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та згідно примітки до статті 246 КК України є тяжкими наслідками.

У подальшому ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , діючи за попередньою змовою групою осіб з метою особистого збагачення та доведення злочинного умислу до кінця, розпорядилися спиляними деревами на власний розсуд, а саме з використанням транспортних засобів здійснили перевезення з метою збуту, попередньо підготовлених стовбурів дерев, зберігання із вказаною метою та їх збут мешканцям Кіровоградської області за грошові кошти, які розподілили між собою.

Таким чином своїми умисними діями, що виразилися в незаконній порубці дерев у захисних лісових насадженнях, перевезенні, зберіганні, збуті незаконно зрубаних дерев, за попередньою змовою групою осіб, що спричинило тяжкі наслідки, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення (злочин), передбачений ч. 4 ст. 246 КК України.

Крім того, в період часу з 16.10.2025 по 28.11.2025, точного часу органом досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повторно, порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення захисних лісових насаджень, усвідомлюючи протиправний і суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх шкідливі наслідки та бажаючи їх настання, діючи за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, за допомогою заздалегідь підготовлених ручних бензопил, самовільно, без передбаченого законом дозволу на проведення порубки та у порушення ст.ст.4, 69 Лісового Кодексу України, ст.ст. 12, 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п.п. 2, 4 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23.05.2007, Правил утримання та збереження полезахисних лісових смуг, розташованих на землях сільськогосподарського призначення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 650, перебуваючи на території захисного лісового насадження, що розташоване між селами Петрове та Долина Кропивницького району Кіровоградської області, між полями з кадастровими номерами: :02:000:9521, :02:000:5049, :02:000:5050, :02:000:5051 та :02:000:5109, шляхом відокремлення стовбурів дерев від коренів, вчинили незаконну порубку 27 (двадцяти семи) дерев різних порід до ступеня припинення росту, з яких: 16 (шістнадцять) живоростучих (сироростучих) дерев породи дуб, 7 (сім) живоростучих (сироростучих) дерев породи липа, 2 (два) живоростучих (сироростучих) дерев породи ясен, 2 (два) сухостійних породи дуб.

Своїми злочинними діями ОСОБА_4 та ОСОБА_9 спричинили довкіллю і охоронюваним законом державним інтересам майнову шкоду (збитки), яка згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи №102/26-27 від 18.02.2026 складає 306800,40 грн, що у шістдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та згідно примітки до статті 246 КК України є тяжкими наслідками.

У подальшому ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , діючи за попередньою змовою групою осіб з метою особистого збагачення та доведення злочинного умислу до кінця, розпорядилися спиляними деревами на власний розсуд, а саме з використанням транспортних засобів здійснили перевезення з метою збуту, попередньо підготовлених стовбурів дерев, зберігання із вказаною метою та їх збут мешканцям Кіровоградської області за грошові кошти, зокрема 26.11.2025 в с. Мошорино Кропивницького району Кіровоградської області, збули шість складометрів незаконно порубленої деревини за грошові кошти в сумі 8900 (вісім тисяч дев`ятсот) грн., які розподілили між собою.

Таким чином своїми умисними діями, що виразилися в незаконній порубці дерев у захисних лісових насадженнях, перевезенні з метою збуту, зберіганні з цією метою та збуті незаконно зрубаних дерев, вчинених повторно, за попередньою змовою групою осіб, що спричинило тяжкі наслідки, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення (злочин), передбачений ч. 4 ст. 246 КК України.

Крім того, в період часу з 28.11.2025 до 09.03.2026, точного часу органом досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повторно, порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення захисних лісових насаджень, усвідомлюючи протиправний і суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх шкідливі наслідки та бажаючи їх настання, діючи за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, за допомогою заздалегідь підготовлених ручних бензопил, самовільно, без передбаченого законом дозволу на проведення порубки та у порушення ст.ст.4, 69 Лісового Кодексу України, ст.ст. 12, 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п.п. 2, 4 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23.05.2007, Правил утримання та збереження полезахисних лісових смуг, розташованих на землях сільськогосподарського призначення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 650, перебуваючи на території захисного лісового насадження, що розташоване поблизу села Петрове Кропивницького району Кіровоградської області, між полями з кадастровими номерами: :02:000:5109, :02:000:5051, :02:000:2143 та :02:000:2035, за географічними координатами: 48.6913723, 32.7354645, шляхом відокремлення стовбурів дерев від коренів, вчинили незаконну порубку 29-ти живоростучих (сироростучих) дерев порід дуб, ясен.

Своїми злочинними діями ОСОБА_4 та ОСОБА_9 спричинили довкіллю і охоронюваним законом державним інтересам майнову шкоду (збитки), яка згідно розрахунку розміру шкоди Державної екологічної служби Придніпровського округу від 11.03.2026 складає 374851,17 грн, що у шістдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та згідно примітки до статті 246 КК України є тяжкими наслідками.

У подальшому ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , діючи за попередньою змовою групою осіб з метою особистого збагачення та доведення злочинного умислу до кінця, розпорядилися спиляними деревами на власний розсуд, а саме з використанням транспортних засобів здійснили перевезення з метою збуту, попередньо підготовлених стовбурів дерев, зберігання із вказаною метою та їх збут мешканцям Кіровоградської області за грошові кошти, зокрема 06.02.2026 в с. Мошорино Кропивницького району Кіровоградської області, збули шість складометрів незаконно порубленої деревини за грошові кошти в сумі 9500 (дев`ять тисяч п`ятсот) грн., які розподілили між собою.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Так, діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» («Нечипорук і Йонкало проти України», no. 42310/04, §219, 21 квітня 2011 року).

Рішенням ЄСПЛ у справі "Кавала проти Туреччини" (заява №28749/18) встановлено відсутність потреби, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.

Разом із тим, "обґрунтованість" підозри, на якій засновується арешт, є важливою частиною гарантії, встановленої у п. 1 (с) ст. 5. Слова "обґрунтована підозра" означають наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано "розумним", залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої п. 1 (с) ст. 5. Отже, повинні існувати факти чи відомості про те, що заарештовану особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину.

Обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

Термін "обґрунтованість" також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень.

Надані стороною обвинувачення докази, а саме: протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 12.06.2025, ОСОБА_11 від 12.06.2025, відповідь на доручення прокурора про проведення слідчих, розшукових дій від 09.10.2025, протокол огляду від 09.03.2026, протокол огляду предметів від 08.01.2026, протоколи про результати проведення НСрД від 04.11.2025 зняття інформації з електронних комунікаційних мереж відносно ОСОБА_4 , від 29.12.2025, відносно ОСОБА_9 від 29.12.2025, протоколи про результати проведення НСрД від 12.11.2025 спостереження за особою відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , від 19.11.2025, висновок експерта за результатами проведення судової трасологічної експертизи від 23.01.2026 №СЕ-19/112-26/646-ТР, в своїй сукупності свідчать про обґрунтованість підозри про яку повідомлено ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України

Вирішуючи питання про встановлення ризиків, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, на які посилається сторона обвинувачення, слідчим суддею наголошується, що при встановлення наявності/відсутності таких ризиків, слідчий суддя має виходити виключно з конкретної оцінки фактів, сукупність яких може доводити або спростовувати вірогідність вчинення підозрюваним протиправних дій. При цьому, оцінка до вчинення підозрюваним таких дій виходить із: суворості можливого покарання, особи підозрюваного, характеризуючих даних, та інших обставин, які в кожному випадку є індивідуальними та давали слідчому судді прийти до обґрунтованого переконання, що такі дії підозрюваним можуть бути вчиненні, і без застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як запобіжний захід, його неможливо уникнути, і така поведінка підозрюваного є потенційно можливою та прогнозованою.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме або вже здійснив відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризики, які наведені слідчим в клопотанні та підтримані прокурором у судовому засіданні, які передбачені п.п. 1, 3 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає доведеними, за наступного:

-щодо ризику передбаченого п. 1 кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_4 , є тяжким кримінальним правопорушенням, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до семи років. Означене покарання в разі визнання ОСОБА_4 винуватим може бути призначене до реального відбування без можливості застосування правил ст. 75 КК України (пільгового інституту призначення покарання), що в сукупності з іншими обставинами може свідчити про існування мотивів та підстав для ОСОБА_4 переховуватися від суду.

Така позиція відповідає практиці ЄСПЛ. Зокрема в рішенні від 26.06.2001 у справі «Ilijkov v. Bulgaria» (§ 80, заява № 33977/96) суд зазначив, що суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений;

-щодо ризику передбаченого п. 3 протоколи допиту свідків, разом з їх анкетними даними та місцем їх проживання, які дають викривальні свідчення відносно підозрюваного відкриті стороні захисту, оскільки додані до клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, що створює передумови для можливої спроби поза процесуального впливу на свідка. Отже, загроза того, що підозрюваним може здійснити дії, спрямовані на вплив у поза процесуальний спосіб на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою ненадання суду достовірних показань щодо обставин можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення для уникнення останнім кримінальної відповідальності.

Кримінальним процесуальним кодексом України встановлено процедуру отримання показань від осіб, які є свідками та потерпілими у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто якщо свідки чи потерпілий допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, окрім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 КПК України (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Ризик впливу на свідка, потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, але й на стадії судового провадження до моменту його допиту судом.

Обґрунтування, які наведені слідчим та прокурором щодо наявності ризиків, які передбачені п.п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є не переконливими та не дають слідчому судді допустити потенційну можливість підозрюваним вчинити такі дії.

Відповідно до ч. 2 ст. 182 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Як встановлено ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі, а отже до нього може бути застосований запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Окрім обґрунтованості підозри та встановлених ризиків, слідчий суддя враховує також інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у вчиненні кримінального правопорушення; вік підозрюваного, офіційно не працює, одружений, не має утриманців, відомостей щодо стану здоров`я відносно ОСОБА_8 та характеризуючих даних відносно нього сторонами не надано.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

В ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчим суддею встановлено про доведеність прокурором покладення на підозрюваного ОСОБА_4 таких обов`язків:

- заборонити покидати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., без дозволу слідчого, прокурора або суду, крім відвідування медичних закладів та установ, та переміщення до укриття (бомбосховища) під час оголошення спеціального сигналу "Повітряна тривога";

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою;

- не відлучатися з території Кропивницького району Кіровоградської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , у даному кримінальному провадженні, як особисто так і через третіх осіб, за винятком спільної участі в слідчих, процесуальних діях та в суді;

- здати на зберігання до відповідного територіального органу Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

За наведених обставин, слідчий суддя вважає, що саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту є співмірним із встановленими ризиками, відповідає особі підозрюваного та здатен забезпечити його належну процесуальну поведінку, тому вважає за необхідне клопотання слідчого задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 131, 132, 176-178, 181, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту до ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 16.03.2025 до 12.05.2026 включно, в межах строку досудового розслідування.

Покласти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 12.05.2026 наступні обов`язки:

- заборонити покидати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., без дозволу слідчого, прокурора або суду, крім відвідування медичних закладів та установ, та переміщення до укриття (бомбосховища) під час оголошення спеціального сигналу "Повітряна тривога";

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою;

- не відлучатися з території Кропивницького району Кіровоградської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , у даному кримінальному провадженні, як особисто так і через третіх осіб, за винятком спільної участі в слідчих, процесуальних діях та в суді;

- здати на зберігання до відповідного територіального органу Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків покласти на ГУНП в Кіровоградській області.

Копію цієї ухвали вручити прокурору, підозрюваному, захиснику негайно після її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_12