Справа №463/2848/25
Провадження №1-р/463/5/26
УХВАЛА

слідчого судді

24 лютого 2026 року місто Львів

Слідча суддя Личаківського районного суду міста Львова ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Айронсофт» про роз`яснення ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 05.01.2026 року (справа №463/2848/25, Провадження №1-кс/463/250/26) про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000027 від 27.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України,

встановила:

представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Айронсофт» звернувся до слідчої судді із заявою про роз`яснення ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 05.01.2026 року (справа №463/2848/25, Провадження №1-кс/463/250/26) про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000027 від 27.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України, та просив роз`яснити зміст ухвали слідчої судді Личаківського районного суду міста Львова від 05.01.2026 у справі №463/2848/25 (Провадження №1-кс/463/250/26) у частині таких питань:- Чи слід розуміти, що за відсутності конкретних даних суд вважає будь-яке завищення фінансового результату (витрат) ТОВ «АЙРОНСОФТ» таким, що дає підстави стверджувати про наявність ухилення від сплати податків на суму, що перевищує поріг визначений для частини 2 статті 212 КК України?- Як слід розуміти визначення слідчою суддею майна ТОВ «АЙРОНСОФТ» як «спірного майна», у контексті того, що набуття права власності на таке майно? - Чи слід розуміти, що висновки слідчої судді про необхідність утримання у володінні органу досудового розслідування майна, належного ТОВ «АЙРОНСОФТ» обумовлюються необхідністю допиту директора ТОВ «АЙРОНСОФТ» та його працівників, витребувати та провести аналіз податкової звітності підприємства? - Як слід розуміти обсяг «слідчих (розшукових) дій та заходів, в тому числі, що стосується спірного майна», який покладено слідчою суддею в обґрунтування необхідності утримання майна ТОВ «АЙРОНСОФТ» у володінні органу досудового розслідування?

В обгрунтування заяви заявник покликався на те, що частина згаданого вище судового рішення йому є незрозумілою, а саме такою ухвалою слідча суддя відмовила у скасуванні арешту на майно. При цьому у мотивувальній частині ухвали містяться висновки слідчої судді про таке: «Встановлено, що вилучене в ході огляду майно - акумуляторні батареї, на яке накладено арешт, було об`єктом експертного дослідження, так як постановою детектива від 11.12.2024 року у кримінальному провадженні №0000027 призначено судову товарознавчу експертизу. Висновком експерта №5092-E від 27.06.2025 року підтверджено завищення ціни придбання акумуляторних батарей, що, за твердженням представника органу досудового розслідування, свідчить про умисне завищення фінансового результату (витрат) ТОВ «АРОНСОФТ».- «Крім того, при розгляді клопотання встановлено, що в ході досудового розслідування необхідно допитати як свідків директора ТОВ «АЙРОНСОФТ» та його працівників, витребувати та провести аналіз податкової звітності підприємства, інші слідчі (розшукові) дії та заходи, в тому числі, що стосується спірного майна».

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 23.01.2026 року визначено слідчу суддю ОСОБА_1 для розгляду заяви.

18.02.2026 року матеріали заяви передано слідчій судді ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 380 КПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

На виконання згаданої норми, одразу після прийняття заяви про роз`яснення ухвали слідчої судді, заяву було призначено до розгляду, про що повідомлено учасників провадження.

Учасники судового провадження у судове засідання не з`явилися.

Проаналізувавши заяву про роз`яснення судового рішення та матеріали справи №463/2848/24, провадження №1-кс/463/250/26, приходжу до такого висновку.

Так, ухвалою слідчої судді Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 від 05.01.2026 року (справа №463/2848/24, провадження №1-кс/463/250/26) в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «АЙРОНСОФТ» про скасування арешту майна, відмовлено.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Таким чином, об`єктом роз`яснення у КПК України визнано судове рішення (постанова Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 18.11.2019 у справі № 367/3068/17).

Роз`яснення рішення - це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення (постанова Верховного Суду від 12.12.2019 у справі № 212/6598/14-к).

Метою роз`яснення судом ухваленого ним рішення є усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення щодо неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. А переконливість і зрозумілість викладення змісту судових рішень забезпечується шляхом дотримання правил юридичної техніки.

Роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Слідча суддя звертає увагу заявника, що вищевказана ухвала не містить суперечностей та є чіткою, відповідає вимогам КПК України, якими встановлено вимоги до ухвал слідчого судді.

У заяві про роз`яснення ухвали слідчого судді, заявник посилається на те, що з ухвала слідчої судді є незрозумілою та ставить ряд питань, а саме: Чи слід розуміти, що за відсутності конкретних даних суд вважає будь-яке завищення фінансового результату (витрат) ТОВ «АЙРОНСОФТ» таким, що дає підстави стверджувати про наявність ухилення від сплати податків на суму, що перевищує поріг визначений для частини 2 статті 212 КК України?- Як слід розуміти визначення слідчою суддею майна ТОВ «АЙРОНСОФТ» як «спірного майна», у контексті того, що набуття права власності на таке майно? - Чи слід розуміти, що висновки слідчої судді про необхідність утримання у володінні органу досудового розслідування майна, належного ТОВ «АЙРОНСОФТ» обумовлюються необхідністю допиту директора ТОВ «АЙРОНСОФТ» та його працівників, витребувати та провести аналіз податкової звітності підприємства? - Як слід розуміти обсяг «слідчих (розшукових) дій та заходів, в тому числі, що стосується спірного майна», який покладено слідчою суддею в обґрунтування необхідності утримання майна ТОВ «АЙРОНСОФТ» у володінні органу досудового розслідування?, які не впливають на загальне розуміння сутті судового рішення, а є вирваними із загального контексту.

При розгляді клопотання про скасування арешту майна слідчим суддею встановлено, що кримінальне провадження №0000027 від 27.09.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України, в межах якого вилучено майно, яке зазначено у клопотанні заявника про скасування арешту майна, і саме воно, а не будь-яке інше майно є предметом даного кримінального порушення, і саме таке майно зазначене в ухвалі як «спірне» в розумінні кримінально-процесуального закону при розгляді клопотання про скасування арешту. Обсяг слідчих та розшукових дій згідно норм чинного кримінального процесуального закону у кожному конкретному кримінальному провадженні визначає слідчий та прокурор як орган досудового розслідування, у тому числі і допит свідків/потерпілих/підозрюваних.

Слідча суддя розглядаючи клопотання про скасування арешту дійшла висновку про відмову у його задоволенні, зважаючи на потребу органу досудового розслідування.

Таким чином, враховуючи, що ухвала слідчого судді є чіткою, зрозумілою, однозначною і такою, що виключає її подвійне тлумачення, при її постановленні слідчою суддею викладені мотиви та обґрунтування прийнятого рішення, слідча суддя доходить висновку, що підстави для її роз`яснення відсутні, а тому вважає за необхідне відмовити у роз`ясненні судового рішення ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 05.01.2025 року.

Керуючись ст. 372, 380 КПК України, слідча суддя

постановила:

в задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Айронсофт» про роз`яснення ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 05.01.2026 року (справа №463/2848/25, Провадження №1-кс/463/250/26) про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000027 від 27.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України - відмовити.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_4