Справа № 930/511/26
Провадження №1-кс/930/92/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.03.2026 року м. Немирів

Слідча суддя Немирівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого, дізнавача щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И Л А:

До Немирівського районного суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого, дізнавача щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Перевіривши відповідність скарги вимогам ст.ст. 303, 304 КПК України слідча суддя дійшла наступного висновку.

На досудовому провадженні згідно з п. 1 ч. 1ст. 303 КПКможе бути оскаржена, з-поміж інших, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

За змістом ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбаченічастиною першою статті 303цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Водночас п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України визначено, що скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченогочастиною першоюцієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Отже, вирішуючи питання про відкриття провадження за скаргою, поданою у порядку ч. 1 ст. 303 КПК України, слідчий суддя повинен з`ясувати, чи дотримано особою, яка подає скаргу, строк оскарження дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора.

З цього приводу суд зазначає, що за змістом ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Системний аналіз зазначеної норми кримінального процесуального закону дозволяє дійти висновку про те, що десятиденний строк подання скарги на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, розпочинається з часу, коли відповідна посадова особа мала прийняти рішення про внесення відомостей до ЄРДР, тобто через 24 години після подання заяви.

З матеріалів скарги вбачається, що 10.02.2026 ОСОБА_2 звернулася до Немирівської окружної прокуратури із заявою про вчинення кримінального правопорушення. Зазначена заява скерована до ВП №5 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області. Заява ОСОБА_2 зареєстрована в інформаційній підсистемі «Єдиний облік» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» за №706 від 11.02.2026.

Також, 13.02.2026 до ВП№5 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області надійшла письмова заява від ОСОБА_2 про вчинення кримінального правопорушення. Заява ОСОБА_2 зареєстрована в інформаційній підсистемі «Єдиний облік» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» за №736 від 13.02.2026.

Листом т.в.о. начальника ВП №5 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області №55029-2026 від 05.03.2026 повідомлено ОСОБА_3 про те, що її повідомлення по факту підробки підпису не була внесена до ЄРДР.

Відповідно до ст. 214 КПК України, заяву або повідомлення про вчинення злочину має бути внесено до ЄРДР не пізніше 24 годин з моменту її подання.

Таким чином, бездіяльність слідчого у невнесенні відомостей до ЄРДР настає після спливу 24 годин з моменту подання відповідної заяви.

Необхідно зазначити, що відповідно до ст. 304 КПК України законодавець не пов`язує момент настання бездіяльності та початок строку на її оскарження з отриманням відповіді слідчого (прокурора), в даному випадку, щодо невнесення відомостей в ЄРДР.

Тобто строк початку бездіяльності відраховується з моменту її настання, а не з моменту отримання відповіді на заяву про вчинення злочину.

Враховуючи, що ОСОБА_2 заяву про вчинення злочину 10.02.2026, а тому бездіяльність настала після спливу 24 годин, тобто 12.02.2026.

Таким чином, останнім днем подання скарги слід вважати 21.02.2026, однак скарга подана до суду лише 04.03.2026.

Відповідно до п.3 ч.2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого ч.1 ст. 304 КПК України.

Вказане свідчить про те, що скаргу необхідно повернути з підстав невідповідності вимогам процесуального закону.

Крім того, необхідно зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України», яке прийняте палатою ЄСПЛ, право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Обмеження щодо умов прийнятності скарги встановлені ч.2 та ч.4 ст. 304 КПК України.

Щодо законності мети обмеження, то в даному випадку обмеження, які встановлені ч.2 ст. 304 КПК України мають законну мету, так як розгляд скарги, яка подана після закінчення строку на оскарження не є законним, відповідно до вимог КПК України.

Щодо пропорційності між використаними засобами та досягнутими цілями, то КПК України передбачає інший порядок вирішення вказаного питання, що дає можливість досягнути необхідну ціль. Так, з ч.2 ст. 304 КПК України вбачається, що особа, яка звернулася зі скаргою після спливу строку на оскарження, може порушити питання щодо поновлення цього строку.

Заявник у скарзі не просить поновити строк на звернення до суду, а також не вказує поважності причин пропуску строку на оскарження бездіяльності слідчого (прокурора) та не виклав дану вимогу у вигляді окремого клопотання, що свідчить про недотримання вимог ст. 117 КПК України.

Також, згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не може бути обмежено таким чином чи у такій мірі, що буде порушена сама його сутність.

Так, відповідно до ч.7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Крім того, зважаючи на змагальність учасників кримінального процесу та його диспозитивність, виходячи із позиції безсторонності, об`єктивності та неупередженості суду, дослідивши скаргу, слідча суддя дійшла висновку, що особою, яка подала скаргу, не надано документів, що підтверджують її статус заявника, тобто не надано будь-яких підтверджуючих документів того, що вона являється однією із осіб, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, які можуть звертатися до слідчого судді з відповідною скаргою.

Таким чином, слідча суддя вважає за необхідне зазначити, що вищевказане, щодо умов прийнятності скарги, законності мети обмеження та пропорційності між використаними засобами та досягнутими цілями не обмежує таким чином та у такій мірі право доступу до суду, що була порушена сама сутність права доступу до суду та як заявник може відповідно до ч.7 ст. 304 КПК України повторно звернутися зі скаргою до суду, подавши при цьому відповідне клопотання про поновлення строків звернення до суду зазначивши поважності пропуску встановленого законом процесуального строку.

Керуючись ст. 303, 304 КПК України, слідча суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого, дізнавача щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань разом із додатками повернути особі, яка її подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1