Справа № 569/5670/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2026 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області із вказаною скаргою, у якій просить зобов`язати Рівненське РУП в Рівненській області внести відомості до ЄРДР за її заявою від 04.03.2026.

В судове засідання скаржник не з`явилася, подала заяву у якій просила просести розгляд скарги у її відсутності та задоволити з викладених у ній підстав.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав суду заяву про розгляд скарги у його відсутності, у задоволенні скарги відмовити оскільки за результатами розгляду заяви ОСОБА_3 будь-яких фактичних обставин, які б свідчили про наявність у діях представників територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів охорони державного кордону України або їх структурних підрозділів Державної прикордонної служби України, ознак кримінального правопорушення, що охоплюються поняттям злочину, визначеним ст. 11 КК України, не встановлено.

З урахуванням неявки учасників судового розгляду, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду скарги слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Судом встановлено, що 04.03.2026 скаржником було надіслано заяву в порядку ст. 214 КПК України до Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області, в якій ОСОБА_3 просила внести відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування за її заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 146 КК України.

Станом на день звернення із скаргою, відомості до ЄРДР за завою скаржника не внесені досудове розслідування не розпочато, тому звернувся до слідчого судді Рівненського міського суду із скаргою на бездіяльність керівника Рівненської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно листа першого заступника начальника управління поліції начальника слідчого відділу Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 №45036-20326 від 16.03.2026, за результатами розгляду звернення ОСОБА_3 , повідомлено, що вказана заява зареєстрована за №9130 від 04.03.2026 в інормаційно-комунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України».

Під час первинного розгляду та аналізу наданої інформації було встановлено, що обставини події потребували додаткового уточнення, оскільки на момент розгляду були відсутні об`єктивні підтверджуючі дані, а саме відомості про очевидців, конкретний опис осіб, точні дані про подію від самого заявника, що ускладнювало надання правової кваліфікації події.

З метою повного та всебічного з`ясування обставин було прийнято рішення про проведення додаткових заходів для перевірки отриманої інформації.

Указом Президента України № 65/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженим Законом України № 2105-IX від 03 березня 2022 року «Про затвердження Указу Президента України Про загальну мобілізацію», у зв`язку зі збройною агресією російської федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової та мобілізаційної готовності Збройних Сил України й інших військових формувань, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України оголошено загальну мобілізацію.

Відповідно до зазначеного Указу передбачено здійснення призову військовозобов`язаних та резервістів, а також залучення транспортних засобів для забезпечення потреб Збройних Сил України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України й інших військових формувань України в обсягах, визначених мобілізаційними планами.

Разом з тим, у 2024 році до мобілізаційного законодавства України було внесено низку суттєвих змін, а саме: створено єдиний електронний реєстр військовозобов`язаних; скасовано статус «обмежено придатний» до військової служби; розширено можливість призову осіб, які відбувають покарання; посилено відповідальність за порушення законодавства про мобілізацію та військовий обов`язок, у тому числі для осіб, які ухиляються від виконання мобілізаційних заходів. Усі чоловіки від 18 до 60 років зобов`язанні мати при собі військово облікові документи. З 18 травня 2024 року вони ж зобов`язанні протягом 60 днів оновити свої дані для військового обліку.

Пунктом 3 статті 54 Постанови Кабінету Міністрів України № 560 від 16 травня 2024 року «Про затвердження Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період» визначено, що у ході перевірки документів здійснюється перевірка належності громадян до виконання військового обов`язку, звіряються їх персональні дані, а також відомості військово-облікових документів із військово-обліковими даними Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, який ведеться територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки.

З метою проведення такої перевірки представники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів охорони державного кордону України або їх структурних підрозділів Державної прикордонної служби України, а також поліцейські мають право використовувати технічні прилади, засоби та спеціалізоване програмне забезпечення з доступом до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Так само, відповідно до зазначених норм законодавства, під час здійснення перевірки документів громадяни зобов`язані на вимогу уповноважених осіб пред`являти документи, що посвідчують особу, а також військово-облікові документи для підтвердження виконання вимог законодавства про військовий обов`язок і військову службу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Згідно ч. 5 ст. 214 КПК України та п. 1 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, надалі Положення, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, а також попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення (передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність).

Всебічний аналіз зазначених норм права вказує на те, що відповідно до статті 214 КПК України, реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які відомості, які містяться у заявах чи повідомленнях фізичних та юридичних осіб, а лише ті, які містять обставини про кримінальне правопорушення (злочин).

Положення статті 214 КПК України, перебувають у взаємозв`язку з частиною 1 статті 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину, кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Системний аналіз зазначених правових норм свідчить про те, що слугувати підставою внесення до ЄРДР та початку досудового розслідування можуть не будь-які заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, а лише ті, у яких зазначені фактичні обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до п. 1.2 Розділу 2 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, який затверджений Наказом Генеральної прокуратури України за № 69 від 17 серпня 2012 року, вбачається, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5статті 214 Кримінального процесуального кодексу України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до:

(1) розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу

(2) не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень;

(3) порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях;

(4) використання інструментів статті 214 КПК не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК).

Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК.

Відповідно до ч. 1ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 11 КК України визначено, що злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Поряд з цим, згідно з усталеною судовою практикою, зокрема змісту Постанови Верховного Суду від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18 провадження №51-4229км20) колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду, вбачається, що за приписами ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Також слід зауважити, що посилання заявника на вимоги ст. 214 КПК України, відповідно до якої встановлений порядок внесення відомостей до ЄРДР не пізніше 24 годин після подання заяви, а також відмова у прийнятті та реєстрації заяви про кримінальне правопорушення не допускається, не є підставою для обов`язкового внесення відомостей до ЄРДР, якщо така заява не відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства, оскільки ця норма стосується лише процедури прийняття такої заяви.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Враховуючи вищевикладене, з обставин, які наведені в заяві ОСОБА_3 від 04.03.2026 не встановлено достатніх об`єктивних даних, які дійсно свідчать про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 146 КК України.

Жодних конкретних фактів вчинення злочину (час, місце, обставини) у своїй заяві ОСОБА_3 не наводить, у зв`язку із чим підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань на даний час не вбачається.

Відповідно до ч. 2ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора, скасування повідомлення про підозру, зобов`язання припинити дію чи вчинити певну дію, відмову в задоволенні скарги.

Враховуючи викладене те, що підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань немає, суд прийшов до висновку, про відмову у задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.214,303,304,307,309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя