печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2026 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.04.2024 року № 757/17265/24-к у кримінальному провадженні № 0000640 від 14.07.2022, а саме на земельну ділянку з кадастровим номером :01:012:0088, площею 0,3087 га, зареєстровану на праві власності за ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 .

В обґрунтування клопотання представник зазначає, що у накладенні арешту відпала потреба, оскільки земельна ділянка перебуває під арештом більше 2-х років, а ОСОБА_5 , яка є добросовісним набувачем земельної ділянки та не має будь-якого процесуального статусу у провадженні, померла.

У судове засідання учасники судового розгляду не з`явились.

Від представника надійшла заява про розгляд провадження за його відсутності, клопотання підтримав та просив задовольнити.

Від слідчого надійшла заява про розгляд провадження за його відсутності, проти задоволення клопотання заперечував.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що Офісом Генерального прокурора здійснюється нагляд за додержанням законів у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000640 від 14.07.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2, 3 ст. 358, ч. 2 ст. 364 та ч. 3 ст. 209 КК України.

Досудове розслідування у зазначеному кримінальному провадженні здійснюється Головним слідчим управлінням Національної поліції України.

Постановою слідчого, зокрема, вказана земельна ділянка визнана речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000640 від 14.07.2023.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 17 квітня 2024 року у справі № 757/17265/24-к задоволено клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора та накладено арешт на майно у кримінальному провадженні № 0000640 від 14.07.2022.

Зокрема, накладено арешт на земельні ділянки, належні фізичним особам, із забороною державним органам та органам нотаріату вчиняти будь які дії пов`язані з відчуженням, зміною цільового призначення, поділом, зміною функціонального призначення в генеральних планах, заставою або іншого виду зміни власників щодо вказаних земельних ділянок, розташованих в селі Білогородка Київської області.

Серед інших земельних ділянок накладено арешт і на земельну ділянку з кадастровим номером :01:012:0088, площею 0,3087 га, зареєстровану на праві власності за ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 .

18.06.2024 року з кримінального провадження 0000640, яке направлено з обвинувальним актом до суду для розгляду по суті, виділено провадження № 0001154 за ч. 2 ст. 364 КК України, а арештована земельна ділянка з кадастровим номером :01:012:0088 також увійшла до вказаного виділеного провадження № 0001154, досудове розслідування у якому наразі триває.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно вимог ст. 94, ст. 132, ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Так, метою арешту майна відповідно до п. 1 п. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення збереження речового доказу у кримінальному провадженні.

Так, слідчим суддею під час розгляду даного клопотання встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 15.09.2021 ОСОБА_5 придбала у громадянина ОСОБА_6 земельну ділянку з кадастровим номером :01:012:0088, площею 0,3087 га, що розташована за адресою: Київська область, Бучанський (колишній Києво-Святошинський) район, село Білогородка. Цільове призначення земельної ділянки - для ведення особистого селянського господарства. Договір посвідчений приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_7 15.09.2021 року за реєстровим № 684.

Зазначені обставини підтверджуються договором купівлі-продажу земельної ділянки та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, копії яких долучено до клопотання.

Представник вказує, що нотаріусом перевірялися обсяг дієздатності учасників договору, наявність зареєстрованих прав продавця у державних реєстрах. Жодних сумнівів щодо правильності та законності укладання договору купівлі-продажу земельної ділянки у учасників договору не було. На момент купівлі земельної ділянки жодних перешкод для укладення договору купівлі-продажу не існувало, а за придбану земельну ділянку були сплачені кошти.

Також, судовим розглядом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла, про що свідчить витяг із спадкового реєстру.

Після її смерті 08.12.2025 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_8 , заведена спадкова справа № 08/2025, а спадкоємцями ОСОБА_5 є її діти: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (неповнолітній).

Зазначені обставини підтверджуються повідомленням приватного нотаріуса ОСОБА_8 № 03/02-14 від 26.01.2026, витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 83531198 від 08.12.2025.

Крім цього, представник вказує, що ОСОБА_5 та її спадкоємець ОСОБА_4 не мають жодного процесуального статусу у кримінальному провадженні № 0001154.

Крім цього представник посилається на те, що з моменту купівлі земельної ділянки, жодних претензій до ОСОБА_5 щодо володіння вказаною земельною ділянкою ніхто не висував, цивільних позовів щодо правомірності набуття у власність та володіння земельною ділянкою до ОСОБА_5 чи до спадкоємця - ОСОБА_4 , не пред`явлено.

Зазначені обставини свідчать про те, що ОСОБА_5 є добросовісним набувачем земельної ділянки з кадастровим номером :01:012:0088 і, як наслідок, відсутні будь-які підстави для сумнівів у правомірності набуття нею права власності на землю.

Таким чином слідчий суддя вважає, що представником доведено, що вказана земельна ділянка набуто у визначений законом спосіб, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Зазначені обставини органом досудового розслідування чи прокурором не спростовані, оскільки в судове засідання вони не з`явились, обгрунтовані заперечення в матеріалах провадження також відсутні.

П. 1 ч. 10 ст. 170 КПК України передбачено, що не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 є добросовісним власником майна, набутим у встановленому законом порядку.

Крім цього, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 померла, а 08.12.2025 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_8 , заведена спадкова справа № 08/2025, а спадкоємцем ОСОБА_5 є зокрема, ОСОБА_4 , які у вказаному кримінальному провадженні не мають статусу підозрюваного та не є будь-яким іншим учасником кримінального провадження або особою, яка в силу закону несе відповідальність за завдану кримінальним правопорушенням шкоду.

Також, сслідчий суддя бере до уваги доводи представника, що наявність арешту майна унеможливлює видачу нотаріусом свідоцтва про право на спадщину, що порушує право спадкоємців на мирне володіння майном.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із наданих суду матеріалів, відсутні підстави вважати, що арештоване майно відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, що в свою чергу вказує на безпідставність такого обмеження права власника на мирне володіння та користування своїм майном.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Будь-яке втручання державного органа у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення ЄСПЛ у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" від 23.09.1982 р.). Таким чином, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21.02.1986 р.).

Зазначені обставини в їх сукупності свідчать про наявність підстав для скасування арешту, з метою забезпечення "справедливого балансу" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту прав конкретної особи, а також у зв`язку із відсутністю обгрунтованих підстав для його застосування, оскільки земельна ділянка набута у встановленому законом порядку, що слідчим чи прокурором не спростовано, потреба у подальшому застосуванні арешту земельної ділянки відсутня, а подальше перебування земельної ділянки під арештом не відповідатиме цілям та завданням кримінального провадження, а також унеможливлює видачу нотаріусом свідоцтва про право на спадщину, що порушує право спадкоємців на мирне володіння майном, відтак клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 17 квітня 2024 року у справі № 757/17265/24-к, на земельну ділянку з кадастровим номером :01:012:0088, площею 0,3087 га, зареєстровану на праві власності за ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Скасувати заборону державним органам та органам нотаріату вчиняти будь-які дії пов`язані з відчуженням, зміною цільового призначення, поділом, зміною функціонального призначення в генеральних планах, заставою або іншого виду зміни власника щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:012:0088, розташованої в селі Білогородка Київської області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1