Справа № 755/369/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" січня 2026 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000128 від 13.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000128 від 13.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві розслідується кримінальне провадження, зареєстроване в ЄРДР за № 0000128 від 13.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

13 січня 2025 року до чергової частини Хмельницького РУП ГУ НП в Хмельницькій області надійшов рапорт о/у ВКП ХРУП ГУ НП в Хмельницькій області, згідно з яким, працівниками ВКП Хмельницького РУП ГУ НП в Хмельницькій області в ході проведення ініціативного пошуку було отримано інформацію про те, що громадянин ОСОБА_4 налагодив канал надходження з зони бойових дій вогнепальної зброї та боєприпасів, які має намір збути.

Крім цього, 15.05.2025 року до Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області надійшов рапорт від ст. о/у СРЗПВ ВКП Полтавського РУП про те, що в ході проведення оперативно-розшукових заходів, спрямованих на перекриття каналів незаконного обігу зброї та засобів, було отримано інформацію, що невідома особа займається збутом вогнепальної зброї, боєприпасів та вибухових речовин через мережу інтернет на території м. Полтава.

Таким чином, 15.01.2026 року, під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві власності, згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, зареєстрована за ОСОБА_5 , в якій проживає неповнолітній ОСОБА_6 , було виявлено та вилучено майно, а саме: мобільний телефон марки «Redmi» без сім-карти, ІМЕІ1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 , який поміщено до спец. пакету PSP 3241662, який належить ОСОБА_6 .

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вищеперераховане майно було виготовлене пристосоване як засоби чи знаряддя вчинення злочину, тому, з метою забезпечення, у тому числі, й збереження речового доказу, а також, попередження відчуження, попередження зникнення, втрати або пошкодження вищезазначеного майна, або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, необхідно накласти арешт, шляхом заборони використання, розпорядження, відчуження майна.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, яке підтримує та просить задовольнити.

Інші учасники розгляду клопотання у судове засідання також не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, прийшов до наступного.

Слідчим відділом Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000128 від 13.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13 січня 2025 року до чергової частини Хмельницького РУП ГУ НП в Хмельницькій області надійшов рапорт о/у ВКП ХРУП ГУ НП в Хмельницькій області, згідно з яким, працівниками ВКП Хмельницького РУП ГУ НП в Хмельницькій області в ході проведення ініціативного пошуку було отримано інформацію про те, що громадянин ОСОБА_4 налагодив канал надходження з зони бойових дій вогнепальної зброї та боєприпасів, які має намір збути.

Крім цього, 15.05.2025 року до Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області надійшов рапорт від ст. о/у СРЗПВ ВКП Полтавського РУП про те, що в ході проведення оперативно-розшукових заходів, спрямованих на перекриття каналів незаконного обігу зброї та засобів, було отримано інформацію, що невідома особа займається збутом вогнепальної зброї, боєприпасів та вибухових речовин через мережу інтернет на території м. Полтава.

Як вбачається з протоколу огляду місця події від 15.01.2026 року, проведеного у період часу з 08 години 50 хвилин до 09 години 10 хвилин, за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Redmi» без сім-карти, ІМЕІ1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 , який поміщено до спец. пакету PSP 3241662.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 5, ч. 7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучене в ході огляду місця події від 15.01.2026 року майно, відповідно до постанови слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 від 15.01.2026 року про визнання та приєднання речових доказів, визнано речовим доказом та з огляду на викладене і з метою збереження речових доказів, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 131, 132, 167, 170-173, 175, 372, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000128 від 13.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події від 15.01.2026 року за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві власності, згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, зареєстрована за ОСОБА_5 , з метою збереження речових доказів, а саме: мобільний телефон марки «Redmi» без сім-карти, ІМЕІ1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 , який поміщено до спец. пакету PSP 3241662 та належить ОСОБА_6 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування.

У силу ст. 175 КПК України, контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: