Справа №: 398/4876/25
провадження №: 1-кс/398/1401/25
УХВАЛА

Іменем України

"30" вересня 2025 р. м.Олександрія

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , старшого слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001278 від 02.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України, про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Болтишка, Криничанського району, Дніпропетровської області, громадянина України, з повною середньою освітою, вдівця, який не має на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей, не працюючого, невійськовозобов`язаного, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , такого, що немає судимості

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Олександріського міськрайонного суду Кіровоградської області звернувся старший слідчий СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 з клопотанням про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що 30.08.2025 року, близько 15:00 год. (точний час досудовим розслідуванням не встановлено), ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем свого проживання, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , спільно із своєю дружиною ОСОБА_7 ,розпивали алкогольні напої. Під час спільного вживання алкогольних напоїв між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виникла суперечка на ґрунті виниклих неприязних відносин. В цей момент у ОСОБА_5 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння, виник раптовий злочинний протиправний умисел направлений на вбивство, тобто умисне протиправне спричинення смерті ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний протиправний умисел, ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, маючи на меті спричинення ОСОБА_7 тілесних ушкоджень, що неминуче призведуть до її смерті, наніс множинні цілеспрямовані удари тупим предметом (дерев`яною штахеткою) в область голови, шиї, чим спричинив останній тілесні ушкодження у вигляді: множинних відкритих ран голови, які класифікуються, як тяжкі тілесні ушкодження, які є небезпечними в момент їх заподіяння.

Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_7 померла на місці.

Смерть ОСОБА_7 настала внаслідок шоку, як результат травм із залученням декількох ділянок тіла, тобто ушкодження внаслідок контакту з тупим предметом.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, кваліфікованого як вбивство - умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, тобто кримінального правопорушення, передбачене частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України.

02.08.2025 року о 18:00 год. (фактичний час затримання о 16:00 год.) ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

02.08.2025 року слідчим СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду від 04.08.2025 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 30.09.2025 року.

Постановою керівника Олександрійської окружної прокуратури від 30.09.2025 року продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців.

Підставою для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , на думку слідчого, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, а також наявність ризиків, передбачених п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також незаконно впливати на свідків з метою уникнення покарання, оскільки свідки є сусідами підозрюваного.

Слідчий просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 до трьох місяців, тобто до 02.11.2025 року.

До судового засідання, на виконання вимог ч.2 ст.184 КПК України, підозрюваному та його захиснику надані копія клопотання про продовження запобіжного заходу та копії матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, що підтверджується відповідними розписками.

На підставі ч. 5 ст. 27 КПК України забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, посилаючись на обставини викладені в ньому, просив його задовольнити та продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 02.11.2025 року.

Слідчий у судовому засіданні підтримала клопотання, просила його задовольнити та застосувати до ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні погодився з клопотанням, проте просив домашній арешт.

Захисник ОСОБА_9 заперечив проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .. Вважає за доцільне обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання.

Заслухавши прокурора, слідчого, підозрюваного та його захисника, дослідивши зміст клопотання та доданих до нього матеріалів, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Слідчий суддя враховує, що відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження кримінально-процесуальний кодекс України визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби судового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

При обранні запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 слідчим суддею оцінено в сукупності такі ризики:

?переховуватися від органів досудового розслідування та суду, так як у разі направлення до суду обвинувального акту відносно ОСОБА_5 та визнання його судом винним, йому може загрожувати позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років, тому з метою уникнення відповідальності останній може безперешкодно виїхати за межі міста Олександрії або Кіровоградської області;

?незаконно впливати на свідків, з метою уникнення покарання, що йому загрожує в разі визначення його винним, так як підозрюваний усвідомлює, що йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі. Підозрюваний знає особисті дані свідків та які свідчення вони дали під час досудового розслідування, тож з метою зміни ними показань та уникнення відповідальності може впливати на останніх.

При розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний враховувати обставини, перелік яких передбачений ст. 178 КПК, для оцінки ризиків, які можуть слугувати поряд з підставами, визначеними ст. 177 КПК, загальною підставою для продовження тримання під вартою та не має права покладатися лише на правову кваліфікацію вчиненого, надану стороною обвинувачення, що є недостатнім для прийняття законного судового рішення.

Суду при розгляді відповідного клопотання слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою, у багатьох випадках навіть не розглядалася.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому суду в разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК. Обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції (п. 85 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011).

У рішенні у справі «Баришевський проти України», що було ухвалено 26.02.2015 р. Європейський суд констатував порушення п.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки національні судові органи, приймаючи рішення про продовження строку тримання заявника під вартою, обґрунтували таке рішення за допомогою шаблонних формулювань, не розглядаючи індивідуальне становище заявника.

Таким чином, обґрунтування доцільності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повинно відповідати ризикам та обставинам, що передбачені статтями 177 178 КПК, у їх зіставленні з конкретними фактами, встановленими учасниками судового провадження.

Відповідно до ст. 177 ч. 2 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 с.177 КПК України.

При цьому слідчий та прокурор повинні довести, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Крім цього, на підставі ч.3 ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

На переконання слідчого судді, слідчим доведено наявність ризику, передбаченого п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, за вчинення якого, у разі встановлення його винуватості судом, останньому загрожує покарання у вигляді виключно позбавлення волі строком від 7 до 12 років.

ОСОБА_5 є вдівцем, не працевлаштований, офіційних коштів для існування не має, що вказує на те, що підозрюваний не має стійких (міцних) соціальних зв`язків та осіб, які б могли забезпечити належний за ним контроль, за його поведінкою та забезпечили виконання ним процесуальних обов`язків у статусі підозрюваної особи, може безперешкодно залишити м.Олександрію та пересуватися Україною.

Отже, з огляду на обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_5 злочину, його характеру та тяжкості, враховуючи покарання, яке загрожує йому у разі визнання його винуватим, дані про особу підозрюваного, відсутність даних про неможливість подальшого його перебування під вартою, слідчий суддя вважає, що запобігти встановленим ризикам можливо лише шляхом продовження застосування щодо останнього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у зв`язку з чим клопотання про продовження строку тримання під вартою підлягає задоволенню в межах строку досудового розслідування відповідно до вимог ч. 3 ст. 197 КПК України.

Таким чином, враховуючи зазначені обставини, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваного ніж тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду від 04.08.2025 стосовно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 30.09.2025 року.

У зв`язку з потребою у додатковому часі для завершення досудового розслідування та проведення окремих процесуальних дій, постановою керівника Олександрійської окружної прокуратури від 30.09.2025 року продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 02.11.2025 року включно.

Строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0001278 від 02.08.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України закінчується 30.09.2025 року, але завершити провадження досудового розслідування через необхідність проведення наступних слідчих дій, результати яких є вагомими для судового розгляду, неможливо, а саме: отримати висновки судово-медичних експертиз; призначити та отримати висновок додаткової судово-медичної експертизи; провести та отримати висновок судово-психіатричної експертизи (призначена на 07.10.2025 рік); отримати та долучити висновок судово-медичної експертизи щодо встановлення причини смерті ОСОБА_7 ; вручити змінену підозру ОСОБА_10 ; ознайомити сторони з матеріалами кримінального провадження; вручити обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження, виконати інші слідчі дії, необхідність в яких може виникнути в ході проведення досудового розслідування.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що інші, менш суворі запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного та обраний щодо нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним, а тому клопотання слідчого слід задовольнити та продовжити строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 02.11.2025 року.

Згідно ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого - з моменту затримання.

Оскільки ОСОБА_5 скоїв злочин, який спричинив загибель людини, слідчий суддя, відповідно до вимог ст.183 КПК України, вважає за доцільне не визначати розмір застави у даному кримінальному провадженні.

Керуючись ст. ст. 176-179, 184, 193, 194, 196, 198, 199 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001278 від 02.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України, про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 02.11.2025 року

Строк дії ухвали встановити до 02 листопада 2025 року включно.

У задоволенні клопотання захисника - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Вручити копію ухвали учасникам судового провадження негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 та прокурора Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - у той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1