Справа № 642/7023/25
Провадження № 1-кс/642/1648/25
УХВАЛА

Іменем України

19.11.25 м. Харків

Холодногірський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

скаржника - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Харкові скаргу представника скаржника «Харківобленерго» - ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в:

На розгляд слідчому судді Холодногірського районного суду м. Харкова надійшла скарга представника скаржника «Харківобленерго» - ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування скарги зазначено, що всупереч вимогам ст. 214 КПК України уповноваженими особами ВП № 2 не внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості, викладені у заяві Холодногірського РРЕ АТ «Харківобленерго» від 13.10.2025 № 56PPE/21-3138, натомість проведено перевірку в порядку Закону України «Про звернення громадян», що виходить за межі компетенції органу досудового розслідування та суперечить імперативним вимогам кримінального процесуального закону щодо обов`язковості та невідкладності внесення таких відомостей до ЄРДР.

У судовому засіданні представник скаржника «Харківобленерго» - ОСОБА_3 просила скаргу задовольнити, посилаючись на імперативність положень ст. 214 КПК України, яка зобов`язує слідчого, дізнавача, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаржник зазначала, що відомості за заявою про вчинення кримінального правопорушення повинні вноситися до ЄРДР, навіть якщо результати аналізу наведених в цих заявах відомостей свідчать про відсутність ознак складу кримінального правопорушення, положення ст. 214 КПК України не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноваженого органу здійснити фіксацію наданих особою відомостей для реалізації органом кримінального правопорушення завдань кримінального провадження.

Представник органу досудового розслідування у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши скаржника, вивчивши доводи скарги та оцінивши надані письмові докази в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга представника скаржника «Харківобленерго» - ОСОБА_3 не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.

За приписами частини 1 статті 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до статті 2 КПК України, основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положеннями КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Так, в силу вимог частин 1 та 2 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається в тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, які можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Разом з цим, якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до ЄРДР.

Наведений вище підхід узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18 (провадження №51-4229км20), відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Судовим розглядом встановлено, що 15.10.2025 представник скаржника «Харківобленерго» - ОСОБА_3 звернулася з заявою про вчинене кримінальне правопорушення до ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області. В заяві зазначалося, що внаслідок пожежі, яка сталася 06.09.2025 за адресою: проспект Слави, будинок 11, квартира 119 у місті Харкові, було знищено прилад обліку електричної енергії типу ЦЭ6807Б-U К 1 Э Р5.1Д2 (5,2зн; 560А; 220V; 1Ф), № 5, встановлений у тамбурі, який перебуває на балансі АТ «Харківобленерго». За результатами огляду працівниками Холодногірського РРЕ АТ «Харківобленерго» 06.10.2025 встановлено факт знищення зазначеного приладу обліку. Заявник повідомив, що внаслідок неправомірних дій невстановлених осіб Товариству завдано матеріальних збитків у розмірі 682,44 гривень, у зв`язку з чим просив вжити передбачених законом заходів та внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194-1 КК України.

Аналізуючи зміст заяви представника скаржника «Харківобленерго» - ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення встановлено, що воно не містить достатніх відомостей та інформації про вчинене кримінальне правопорушення. Натомість, за своєю суттю це повідомлення містить припущення представника скаржника «Харківобленерго» - ОСОБА_3 про ймовірне вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 194-1 КК України, яке ґрунтується лише на суб`єктивному сприйнятті представником скаржника «Харківобленерго» - ОСОБА_3 обставин, викладених у вказаній заяві.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність його ознак. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Зі змісту заяви представника скаржника «Харківобленерго» - ОСОБА_3 від 15.10.2025 не вбачається достатніх об`єктивних відомостей та конкретних фактів щодо наявності ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194-1 КК України. Так, зміст заяви не містить конкретних відомостей, які б свідчили про вчинення кримінально-караного діяння і не є в розумінні вимог статті 214 КПК України повідомленням про вчинення кримінального правопорушення. Оскільки ч. 1 ст. 194-1 КК України передбачена відповідальність за умисне пошкодження або руйнування об`єктів електроенергетики, якщо ці дії призвели або могли призвести до порушення нормальної роботи цих об`єктів, або спричинило небезпеку для життя людей, однак ЗУ "Про ринок електричної енергії" ст. 1 п. 52 об`єкт електроенергетики - електростанція (крім ядерної частини атомної електричної станції), електрична підстанція, електрична мережа, установка зберігання електричної енергії.

На підставі наведених даних слід дійти висновку, що викладені у заяві відомості не містять ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194-1 КК України, оскільки предметом посягання за зазначеною нормою є об`єкти електроенергетики в розумінні п. 52 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії», до яких належать електростанції, електричні підстанції, електричні мережі та установки зберігання електричної енергії. Знищений прилад обліку електричної енергії не є об`єктом електроенергетики у розумінні закону, а є лише засобом комерційного обліку, що не підпадає під сферу кримінально-правового захисту за ст. 194-1 КК України.

Таким чином, кваліфікація наведених у заяві обставин за ч. 1 ст. 194-1 КК України є юридично необґрунтованою, а вказані відомості за своїм змістом не свідчать про наявність обставин, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого цією статтею.

Зазначені обставини позбавляють орган досудового розслідування можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності особи складу кримінального правоворушення, в той час, як така перевірка на стадії внесення відомостей покликана, в тому числі, для недопущення перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

З урахуванням викладеного, доводи скарги представника скаржника «Харківобленерго» - ОСОБА_3 є необґрунтованими та безпідставними, у зв`язку з чим у задоволенні цієї скарги необхідно відмовити відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 307 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 214, 303-307, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні скарги представника скаржника «Харківобленерго» - ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складений 20.11.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1