ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

27 жовтня 2025 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , підозрюваного ОСОБА_3 , його захисника-адвоката ОСОБА_4 ,та секретаря ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Фастівського РУП ГУНП В Київській області ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001085 від 31.08.2025, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області, за погодженням з прокурором Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_2 звернувся слідчий слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001085 від 31.08.2025, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України.

Подане клопотання вручено підозрюваному ОСОБА_3 та його адвокату ОСОБА_4 своєчасно та в межах встановлених процесуальним законом.

В поданому клопотанні слідчий просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_3 , який закінчується 29.10.2025, оскільки провести зазначені процесуальні дії та завершити розслідування злочину до вказаної дати не представляється можливим, оскільки необхідний додатковий строк для отримання доказів, які можуть бути використані під час судового розгляду, що в свою чергу унеможливлює закінчення досудового розслідування.

Разом з цим, для закінчення досудового розслідування та прийняття рішення у кримінальному провадженні необхідно отримати висновки експертів по судово - медичним експертизам, по судових молекулярно-генетичних експертизах, отримати висновок психіатричної експертизи, провести ряд слідчих (розшукових) дій та виконати вимоги ст. 290 КПК України, тобто надати доступ до матеріалів кримінального провадження підозрюваному ОСОБА_3 та його захиснику ОСОБА_4 , скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження.

Раніше отримати висновки зазначених експертиз не видалось за можливе у зв`язку з тим, що призначені експертизи у вказаному кримінальному провадженні є складними судовими експертизами із тривалими термінами їх виконання.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні 24.02.2022 введено воєнний стан, який на даний час триває. Крім цього, на території України тривають бойові дії, що у свою чергу створює перешкоди для нормального функціонування установ та організацій.

Обставинами, що перешкоджали завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою є складність кримінального провадження, обсяг та специфіка слідчих (процесуальних) дій, необхідних для здійснення досудового розслідування.

Крім цього, не перестали існувати ризики передбачені п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПУ України. Зазначені обставини і стали підставою для подачі даного клопотання до суду.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав зазначених в клопотанні.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 вважає, що клопотання прокурора є необґрунтованим, наявність жодних ризиків прокурором не доведено, а тому з урахуванням того, що дружина підозрюваного є інвалідом 2 групи та потребує здійснення догляду, просить суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав позиції свого захисника.

Відповідно до ч. 1 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку має право подавати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Частиною четвертою вказаної статті встановлено, що розгляд такого клопотання слідчим суддею здійснюється згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Так, ч. 3 ст. 176 КПК України передбачено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч.1 ст. 178 КПК України.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

При цьому, ч. 3 ст. 183 КПК України визначає, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити альтернативний запобіжний захід у виді застави, у розмірі достатньому для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених ч. 4 вказаної статті. В ухвалі слідчого судді зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому ч. 4 вказаної статті.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать (1) про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою повинно містити виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою та виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Також слідчий суддя враховує, що згідно ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування, а сукупний строк тримання під вартою під час досудового розслідування у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів не повинен перевищувати дванадцяти місяців.

З огляду на зміст зазначених вище норм законодавства, при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу слідчому судді необхідно перевірити:

1)чи підлягає продовженню раніше застосований до підозрюваного запобіжний захід з огляду на граничні строки його застосування та строки досудового розслідування?

2)чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні такою особою кримінального правопорушення?

3)чи продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України?

4)чи існують обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою?

5)чи виправдовують зазначені у клопотанні обставини подальше тримання підозрюваного під вартою та чи є можливим застосування більш м`якого запобіжного заходу з урахуванням положень ст. 178 КПК України?

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення прокурора, сторони захисту, слідчий суддя, надаючи відповіді на вказані питання, доходить таких висновків.

Слідчим відділом Фастівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0001085 від 31.08.2025, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України.

31.08.2025 ОСОБА_3 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263КК України.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 02.09.2025 до підозрюваного ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 29.10.2025.

Постановою керівника Фастівської окружної прокуратури Київської області клопотання слідчого про продовження строку досудового розслідування в межах вказаного кримінального провадження задоволено, та визначено новий строк досудового розслідування три місяці з моменту повідомлення ОСОБА_3 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, тобто до 01 грудня 2025 року.

На даний час сукупний строк тримання підозрюваного ОСОБА_3 під вартою становить менше 3 місяців, строк досудового розслідування продовжений до 01 грудня 2025 року, а тому слідчий суддя, беручи до уваги положення ч. 3 ст. 197 КПК України, приходить до висновку про можливість продовження застосованого до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, з усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Таким чином, слідчому судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_3 міг вчинити саме інкриміновані йому злочини. При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні здійснюється, зокрема за ознаками кримінальних правопорушень ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263КК України, а саме ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень проти життя та здоров`я, проти громадської безпеки, а саме: -у закінченому замаху на вчинення вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті двох осіб або більше осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України; -у вчинені вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України; -у придбанні та зберіганні вогнепальної зброї, без передбаченого законом дозволу, тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Зазначена прокурором ймовірна причетність ОСОБА_3 до розслідуваних кримінальних правопорушень на даному етапі досудового розслідується підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами у їх сукупності, а саме: протоколами огляду місця події, протоколами допиту свідків, проколом допиту потерпілого, протоколом проведеня слідчого експерименту, іншими матеріалами провадження в їх сукупності.

Оцінивши вказані докази в їх сукупності з доводами клопотання та учасників судового засідання, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_3 , виходячи з наданих матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень за викладених у клопотанні обставин.

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні зазначається про продовження існування таких ризиків, що підозрюваний ОСОБА_3 (1) може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, (3) незаконно впливати на свідків та потерпілого, (5) вчинити інше кримінальне провадження.

Слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду продовжує існувати, враховуючи:

обставини затримання особи, а саме фактично одразу після імовірного вчинення злочину;

пред`явлення йому підозри у вчиненні особливо тяжкого злочину, у разі визнання винуватим у вчиненні якого, йому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі.

Слідчий суддя вважає, що наведені обставини свідчать про продовження вказаного ризику, а у співставленні можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі за особливо тяжкий злочин у найближчій перспективі свідчить, що ймовірність вказаного ризику залишається.

Таким чином, зазначені вище обставини дають підстави вважати, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду продовжує існувати.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

На переконання слідчого судді, продовжує існувати актуальність ризику впливу на учасників цього кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про продовження ризиків кримінального провадження, передбачених статтею 177 КПК України, а саме - ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, ризику незаконного впливу на свідків та потерпілого.

Доводи сторони захисту щодо недоведеність зазначених ризиків не знайшли свого підтвердження.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Оцінюючи наявність обставин, які перешкоджали завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя виходить з того, що прокурором доведено існування потреби у подальшому проведенні більшої частини із зазначених ним слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, обсяг яких є доволі значним і проведення/завершення, яких є дійсно необхідним для забезпечення повного та неупередженого досудового розслідування, виявлення і дослідження усіх обставин, які підлягають доказуванню у відповідності до вимог ч. 2 ст. 9 КПК України.

Зокрема, слідчий суддя погоджується з необхідністю отримання призначених експертних досліджень, зокрема провести судово - медичну експертизу;за результатами судово-медичних експертиз призначити та отримати висновки додаткових судово-медичних експертиз з метою встановлення механізму завдання тілесних ушкоджень:отримати висновки двох судових молекулярно-генетичних експертиз, виконання яких доручено експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України;отримати висновок судової психіатричної експертизи;провести інші слідчі (розшукові) дії, які необхідні для забезпечення повного та неупередженого досудового розслідування.

При вирішенні питання про продовження застосованого до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності також існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України.

-вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України:

-пред`явлення йому підозри у вчиненні тяжкого злочину, у разі визнання винуватим у вчиненні якого йому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років .

Прокурором дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні що свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_3 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Судом встановлено, що обставинами, які перешкоджали завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою є складність кримінального провадження, обсяг та специфіка слідчих (процесуальних) дій, необхідних для здійснення досудового розслідування.

Враховуючи вищевикладене, суд, звертає увагу на вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_3 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік та стан здоров`я.

Отже, заявлені ризики не зменшились і не перестали існувати, до цього ж ОСОБА_3 підозрюється у тяжкому злочині, у зв`язку з чим суд вимушений відхилити позицію захисника та підозрюваного про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт.

Надаючи оцінку усім доказам і повідомленим обставинам у їх сукупності та враховуючи факт доведення прокурором, що заявлений ризик не зменшився, що в свою чергу, виправдовує тримання підозрюваного під вартою, а також доведення обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про продовження тримання під вартою, а саме: отримати висновки експертів по вищезазначеним судовим експертизам, провести ряд слідчих (розшукових) дій та виконати вимоги ст. 290 КПК України, тобто надати доступ до матеріалів кримінального провадження підозрюваному ОСОБА_3 та його захиснику ОСОБА_4 , скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження, суд вважає, що клопотання слід задовольнити.

Також, при розгляді клопотання, слідчим суддею, з`ясовано, що не допущено безпідставно тривалого розслідування, що б вплинуло на тривале тримання особи під вартою, тому існує необхідність у продовженні строків тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 в межах строку досудового розслідування.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст.177,178, 183, 197,199 КПК України, слідчий суддя,-

П о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Фастівського РУП ГУНП В Київській області ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001085 від 31.08.2025, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Чоповичі, Малинського району Житомирської обл., українця, громадянина України, одруженого, на утриманні нікого не має, працює на посаді машиніста УЗ «Мотордепо» РПЧ-8, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, до трьох місяців, а саме до 01 грудня 2025 року.

Строк дії ухвали до 01 грудня 2025 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом досудового розслідування.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1