ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/6/26 Провадження№ 1-кс/636/1/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 січня 2026 року слідчий суддя Чугуївського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , підозрюваного - ОСОБА_4 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Чугуєві клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Сердобине Вовчанського району Харківської області, українця, громадянина України, з професійно-технічною освітою, не одруженого, тимчасово не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 ККУ не маючого судимості,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

встановив:

01 січня 2026 року слідча СВ ВП № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області звернулася до слідчого судді Чугуївського міського суду Харківської області з клопотанням, погодженим із начальником Вовчанського відділу Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

В обґрунтування поданого клопотання слідча зазначає, що 29.12.2025, близько о 14:00 год., більш точний час органом досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 перебував у житловому будинку за місцем проживання ОСОБА_7 , що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , де останні розпивали алкогольні напої. В ході розпивання алкогольних напоїв, у ОСОБА_4 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, що виникли через сварку, виник прямий умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_7 . В подальшому ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання у вигляді смерті потерпілого, відчуваючи раптову гостру неприязнь та образу на ОСОБА_7 , свідомо бажаючи настання смерті останнього, дістав з внутрішньої кишені своєї куртки, в яку він був вдягнутий, ніж, тобто знаряддя, що об`єктивно може спричинити смерть та тримаючи його в правій руці, розташовуючись в положенні стоячи обличчям до обличчя ОСОБА_7 , умисно наніс декілька ножових поранень в область грудної клітини і живота останнього, в результаті чого настала його біологічна смерть.

Отже, ОСОБА_4 усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно - небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, реалізуючи свій злочинний умисел та бажаючи довести його до кінця, діючи умисно та протиправно, на ґрунті раптово виниклих неприязних особистих стосунків, що склались в наслідок сварки, відчуваючи ненависть до ОСОБА_7 та свідомо бажаючи настання смерті останнього, завдав не менше двох ударів в область грудної клітини та живота потерпілого ножем, який тримав у правій руці, спричинивши ОСОБА_7 тілесні ушкодження від яких останній загинув на місці.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець с. Сердобине, Вовчанського району, Харківської області, українець, громадянин України, з професійно-технічною освітою, не одружений, тимчасово не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - тобто у вбивстві, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Винуватість ОСОБА_4 у вчинені вищевказаного кримінального правопорушення підтверджуються наступними зібраними в ході слідства доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 31.12.2025, проведеного у приміщенні ДСУ «Харківське ОБСМЕ 2», де проводився розтин тіла ОСОБА_7 , довідкою про причину смерті ОСОБА_7 , наданою завідувачем відділення №2 відділу судово-медичної експертизи трупів ДСУ «Харківське ОБ СМЕ», протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 01.01.2026, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 01.01.2026 та іншими зібраними під час проведення досудового розслідування в їх сукупності фактами та доказами.

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України -тобто в умисному протиправному заподіянні смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні.

Ризик того, що може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду обумовлюється тяжкістю покарання у виді позбавлення волі з метою подальшого виконання можливого винесеного стосовно нього обвинувального вироку за вчинення злочину, передбаченого вищевказаною статтею Кримінального кодексу України, а також тим, що добровільно до правоохоронних органів не звернувся, а воєнний стан на території України та нестабільний рівень безпеки на території Харківської області підтверджує можливість переховування від суду та органів досудового розслідування.

Крім того, вбачається ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто те, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Указаний ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний має інформацію стосовно місця проживання свідків, що дає можливість останньому застосовувати відносно них фізичний та психологічний вплив з метою зміни показань у подальшому на свою користь.

Відтак слідчий вважає, що є достатні дані вважати, що ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно наявні, обґрунтовані, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

Вказані відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000930 від 30 грудня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав вказане клопотання, просив його задовольнити з підстав, викладених вище, та обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, зазначивши при цьому, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

В судовому засіданні підозрюваний зі змістом, повідомленої йому підозри у вчиненні кримінального правопорушення погодився частково, зазначивши при цьому що наніс декілька ударів ножем в область тулуба ОСОБА_10 , захищаючись від його агресивних дій. Просив слідчого суддю обрати відносно нього запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні повністю підтримала думку свого підзахисного.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Ионкало проти України» №42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86,12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення.

У п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07- Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, підтверджується наступними зібраними доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 31.12.2025, проведеного у приміщенні ДСУ «Харківське ОБСМЕ 2», де проводився розтин тіла ОСОБА_7 , довідкою про причину смерті ОСОБА_7 , наданою завідувачем відділення №2 відділу судово-медичної експертизи трупів ДСУ «Харківське ОБ СМЕ», протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 01.01.2026, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 01.01.2026 та іншими зібраними під час проведення досудового розслідування в їх сукупності фактами та доказами.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення винуватості чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при ухваленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Відповідно до ст. 368 КПК України питання щодо наявності чи відсутності події та складу кримінального правопорушення в діянні, винуватості особи в його вчиненні, належності та допустимості зібраних у справі доказів, вирішуються судом під час ухвалення вироку, тобто на стадії судового провадження.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що згідно з вимогами чинного законодавства сама по собі наявність обґрунтованої підозри не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, оскільки їх застосування потребує наявність існування хоча б одного із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя також бере до вимоги п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Слідчий суддя вважає такими, що заслуговують на увагу доводи прокурора про те, що існує ризик переховування від органів досудового розслідування, оскільки підозрюваний обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, а воєнний стан введений на території України та нестабільний рівень безпеки на території Харківської області тільки підтверджує цю обставину, оскільки підозрюваний має реальні можливості залишити територію України поза межами пунктів пропуску через державний кордон України.

Також, слідчий суддя вважає доведеним ризик того, що підозрюваний, перебуваючи на волі та усвідомлюючи міру покарання за вчинене кримінальне правопорушення, може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою створення штучних доказів своєї невинуватості.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Таким чином, враховуючи існування зазначених ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, приймаючи до уваги, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про наявність ризиків, встановлених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також враховуючи тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у зазначеному вище кримінальному правопорушенні - злочині, тому застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, в зв`язку з чим слідчий суддя обирає відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки саме такий запобіжний захід забезпечить його належну процесуальну поведінку та може запобігти вказаним ризикам та буде належною мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. 177, 178 КПК України, суд не визначає ОСОБА_4 розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, а саме: з 01 січня 2026 року до 01 березня 2026 року, включно, без визначення розміру застави з огляду на характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою близьких родичів, членів сім`ї або інших осіб за вибором підозрюваного в порядку, передбаченому ст. ст. 111,112 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення, а підозрюваним ОСОБА_4 - в той же строк з моменту вручення йому копії цієї ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Повний текст ухвали складений 05 січня 2026 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1