ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-в/753/586/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" жовтня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі головуючого-судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання заступника начальника управління - начальника слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 про вирішення питання щодо речових доказів у кримінальній справі №1-33/2007

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду міста Києва 18 вересня 2025 року надійшло зазначене клопотання щодо вирішення питання про долю речових доказів.

Клопотання мотивоване тим, що вироком Дарницького районного суду м. Києва від 25 червня 2007 року при засудженні ОСОБА_5 не було вирішено питання щодо долі речових доказів, а саме: грошових коштів в розмірі 30 грн. У зв`язку з цим, ініціатор клопотання просить вирішити питання про подальшу долю вказаних грошових коштів, вилучених у межах кримінальної справи стосовно ОСОБА_5 , які зберігаються на депозитному рахунку вже досить тривалий час.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просила відмовити у задоволенні клопотання.

Представник Дарницького УП ГУНП в м. Києві та ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися. Разом з тим, неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про вирішення питання щодо речових доказів.

Суд, заслухавши думку прокурора, дослідивши клопотання та матеріали справи №1-33/2007, дійшов до таких висновків.

Положеннями ч. 3 ст. 26 КПК України, визначено, що суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 537 та п. 4 ч. 2 ст. 539 КПК України суд, що ухвалив вирок вирішує інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

Частиною 1 ст. 539 КПК України передбачено, що питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом.

Згідно з вимогами ч. 9 ст. 100 КПК України питання про долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили.

Так, до Дарницького районного суду м. Києва надійшов лист Дарницького управління поліції ГУНП у м. Києві щодо вирішення питання про подальшу долю грошових коштів, вилучених у межах кримінальної справи стосовно ОСОБА_5 , які, за твердженням поліції, зберігаються на депозитному рахунку.

Разом із тим, до листа не долучено жодних документів, які б підтверджували, що вказані грошові кошти визнавалися речовими доказами або що вони перебувають на обліку у відповідному підрозділі поліції як речові докази.

Також, з матеріалів справи №1-33/2007 не вбачається, що грошові кошти в розмірі 30 грн. визнавалася речовими доказами у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_5 .

Крім того, ініціатор звернення Дарницьке управління поліції не забезпечив участь свого представника у судовому засіданні та не надав будь-яких додаткових пояснень або підтверджень обставин, викладених у листі.

За таких умов суд позбавлений можливості вирішити питання про долю зазначених коштів, оскільки надані матеріали не містять доказів того, що ці грошові кошти є речовими доказами.

Суд зазначає, що обов`язок подання таких документів та підтвердження обставин, викладених у зверненні, покладається саме на ініціатора подання.

Враховуючи викладене суд дійшов до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає у зв`язку із його безпідставністю.

Керуючись ст. 26, 100, 537, 539 КПК України року, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання заступника начальника управління - начальника слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 про вирішення питання щодо речових доказів у кримінальній справі №1-33/2007- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

СУДДЯ