03 грудня 2025 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання заступника начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянину України, уродженцю Хмельницька область, м. Хмельницький, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 ,
02.12.2025 року заступник начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області підполковник поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, яке погоджене з процесуальним Прокурором ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Слідчий і прокурор у судовому засіданні клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримали та просили його задовольнити в повному обсязі.
Підозрюваний та його захисники у судовому засіданні заперечували в задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Крім того захисники зазначали, що ризики, які обумовлюють тримання підозрюваного під вартою, не обґрунтовані слідчим та прокурором.
Заслухавши учасників процесу та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до такого висновку.
Слідчий суддя установив, що група осіб в складі: директора ПП «Будремпроект -Стандарт» ОСОБА_7 , директора Зяньковецького психоневрологічного інтернату ОСОБА_9 , директора ПП «САД» - ОСОБА_10 , виконроба ПП «Будремпроект - Стандарт» ОСОБА_11 , директора ТОВ «Ювір-Юа» ОСОБА_12 та невстановленими досудовим розслідуванням особами Департаменту соціального захисту населення Хмельницької ОДА, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх протиправних дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді спричинення матеріальної шкоди охоронюваним законом інтересам держави і свідомо допускаючи їх настання, маючи намір на отримання незаконного доходу, діючи умисно, з корисливих мотивів, організували та здійснили укладання договору підряду, субпідряду, складання і підписання завідомо неправдивих офіційних, первинних документів з обліку в будівництві, при цьому достовірно знаючи, що роботи з капітального ремонту корпусу №3 Зяньковецького психоневрологічного інтернату, по вул. Б. Хмельницького, 28/1 в с. Іванківці Хмельницького району Хмельницької області, виконані не в повному обсязі, окремі будівельні матеріали не відповідають проектно-кошторисній документації, а ціни на окремі будівельні матеріали завищені в порівнянні з середньо ринковими в Україні.
На підставі офіційних документів до змісту яких внесені недостовірні відомості, в період часу з вересня 2023 по грудень 2023, вчинили заволодіння бюджетних коштів, в особливо великих розмірах, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинений за попередньо змовою групою осіб, чим завдали збитків обласному бюджету в особі Департаменту соціального захисту населення Хмельницької обласної державної адміністрації, що за адресою: Хмельницька область, місто Хмельницький, вулиця Володимирська, 109, на загальну суму 1 млн 283 тис.888,11 грн.
02грудня 2025 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянину України, уродженцю Хмельницька область, м. Хмельницький, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років з конфіскацією майна.
На підставі ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У силу ч.2 ст.194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_7 може здійснити так дії: - п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, із врахуванням того, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого корупційного злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років з конфіскацією майна, а тому враховуючи тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, яке відповідно до ч. 2 ст. 178 КПК України враховується при обрані запобіжного заходу, є усі підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України: незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні. Органом досудового розслідування в межах вказаного кримінального провадження виконано велика кількість слідчих (розшукових) дій, завдяки ОСОБА_14 обґрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні ним інкримінованого кримінального правопорушення, на даний час по кримінальному провадженню не допитано в якості свідків працівників низки суб`єктів господарювання приватного права які здійснювали організацію розроблення робочої документації в будівництві, проектно-кошторисної документації та первинної документації з обліку в будівництві, показання яких мають суттєве значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_7 та решти злочинної групи.
- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_7 , перебуваючи не під вартою буде мати можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки очолюване ним підприємство ПП «Будремпроект -Стандарт» здійснює організацію процесу виконання робіт на об`єктах«капітальний ремонт будівлі цеху №2 (№по ГП7/18) капітальний ремонт конструкцій дахів та покрівель», а також «Капітальний ремонт, перепланування приміщень стоматологічної поліклініки під амбулаторію КНП «Старокостянтинівський Центр ПМСД» по вул.Сковороди, 18/5 в м. Старокостянтинів Хмельницької області».
Наявність ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), вчинення нового кримінального правопорушення (п. 5 ст. 177 КПК України) у своїй сукупності вказують на необхідність застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Як слідує із клопотання, сторона обвинувачення просить врахувати ризик ймовірного впливу на свідків, втім вказаного ризику можна уникнути шляхом покладення на підозрюваного обов`язку утримуватися від спілкування з певними особами у кримінальному провадженні.
Водночас, клопотання не містить переконливого обґрунтування доводів про наявність у підозрюваного наміру перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України, а тому застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є непропорційними меті, яка ставиться до його застосування.
Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховуватися ОСОБА_7 від органу досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. (частина 1 статті 183 КПК).
Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт;
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.
Слідчий у клопотання просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зазначає що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам.
При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється.
Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки передбачені частиною п`ятою ст. 194 КПК України.
Аналізуючи обставини інкримінованого кримінального правопорушення, слідчим суддею враховано те, що протиправні дії (заволодіння бюджетних коштів, в особливо великих розмірах) за версією слідства мали місце з вересня 2023 по грудень 2023 року, а з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2024 року минуло вже більше 1 року, особу підозрюваного ОСОБА_7 його вік, стан здоров`я, характеризуючі матеріали, майновий та сімейний стан, наявність у нього постійного місця проживання, те, що останній раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, а тому, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено, що запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.
На думку слідчого судді запобігти існуючим ризикам можливо шляхом застосування щодо підозрюваної ОСОБА_7 цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, окрім випадків необхідності прослідувати до місця укриття під час оголошення сигналу «Повітряна тривога» або до медичного закладу для отримання медичної допомоги, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
При цьому встановлені під час розгляду клопотання обставини не є такими, які б давали можливість обрати ще більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічну пору доби, на якому наполягає сторона захисту.
Отже, застосування цілодобового домашнього арешту є саме таким запобіжним заходом, який може забезпечити належну поведінку та виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 177-178, 181, 183-184, 193-194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово без дозволу слідчого, прокурора чи суду, окрім випадків необхідності прослідувати до місця укриття під час оголошення сигналу «Повітряна тривога» або до медичного закладу для отримання медичної допомоги.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначені ст.194 КПК України обов`язки, а саме:
- не відлучатись без дозволу слідчого, прокурора, суду з населеного пункту за місцем проживання;
- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування з свідками у вказаному кримінальному провадженні;
- невідкладно прибувати за викликами до слідчого, прокурора за першою вимогою;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Ухвала діє по 30 січня 2026 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Хмельницького міськрайонного суду ОСОБА_1