Тернівський районний суд міста Кривого Рогу
Дніпропетровської області
справа № 215/403/26
номер провадження 1-кс/215/60/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2026 року слідчий суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , перевіривши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи ВП №9 КВН ГУНП Дніпропетровської області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення,

в с т а н о в и в

13.01.2026р. до Тернівського районного суду м. Кривого Рогу у порядку, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи ВП №9 КВН ГУНП Дніпропетровської області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей. Разом зі скаргою ОСОБА_4 подав заяву про поновлення строку звернення до суду.

На підставі протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 13.01.2026 вказану скаргу передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

Розгляд заяви про поновлення строку для подання скарги було призначено на 15.01.2026р. о 12:00 год.

У зв`язку з відсутністю електропостачання, розгляд заяви було перенесено на 19.01.2026р. о 14:00 год., про що повідомлено ОСОБА_4 шляхом направлення судової повістки та телефонограмою за номером телефону вказаного у скарзі.

У судове засідання призначене на 19.01.2026р. ОСОБА_4 не з`явився, про день та час розгляду, повідомлявся судом належним чином.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Європейський суд у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Разом з тим, особі, за скаргою якої здійснюється судове провадження, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

У скарзі заявником було вказано номер телефону, за яким судом було передано телефонограму про день, час та місце розгляду його заяви.

Також судом було направлено судову повістку на адресу, вказану скаржником.

Відтак, судом вживалися усі можливі засоби, для повідомлення ОСОБА_4 про розгляд поданої ним заяви про поновлення строку. Разом з тим скаржник у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, клопотання або заяви не надходили.

Виходячи з наведеного, слідчий суддя у межах своїх повноважень дійшов висновку про визнання неявки ОСОБА_4 в судове засідання такою, що не перешкоджає розгляду заяви про поновлення строку, з огляду на те, що він належним чином повідомлявся про призначене судове засідання в суді, та з урахуванням категорії даної справи, строків її розгляду, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд скарги без участі скаржника.

У скарзі ОСОБА_4 вказує, що 07.10.25р. через 102 визвана слідча група, яка склала протокол про кримінальне правопорушення на дачному участку №642 на землях СТ Радуга-М у Дніпропетровській області Софієвського району с. Макорти, Першотравнева Сільрада, яке використовує з 16.08.79р. згідно протоколу №383 від 16.08.79р. Слідчий відмовився впродовж 24 годин після отримання протоколу внести до ЄРДР.

З урахуванням наведеного просив зобов`язати відділення поліції №9 КВН ГУНП Дніпропетровської області відповідно до вимог ст. 214 КПК України внести до ЄРДР відповідні дані за протоколом від 07.10.25р. про кримінальне правопорушення у зв`язку з застосуванням не належної правової процедури. Поновити строк звернення до суду згідно Указу Президента від 24.02.22р. №64.

Перевіривши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про те, що скаргу слід повернути ОСОБА_4 з огляду на таке.

Частина 1 ст. 24 КПК України кожному гарантує право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Підстави та порядок оскарження до слідчого судді рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначені § 1 Глави 26 КПК України (ст. 303-308 КПК України).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявник може оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Зі змісту скарги слідує, що 07.10.25р. через 102 скаржником визвана слідча група, яка склала протокол про кримінальне правопорушення. На його думку, слідчий відмовився впродовж 24 години після отримання протоколу внести до ЄРДР, так як начальник відділення поліції одностайно, неупереджено, без доказово прийняв рішення про відсутність в протоколі ознак кримінального правопорушення і він переданий дільничому. Вважає, що уповноважені особи порушили закон, застосувавши не належну правову процедуру і не винесли процесуальне рішення в розумінні положень ст. 284 КПК України.

За змістом ч. 1 ст. 304 КПК України, у разі невиконання вказаного обов`язку у встановлений законом строк, особа може оскаржити відповідну бездіяльність протягом десяти днів з моменту її допущення.

Тобто, з урахуванням приписів ст. 214 КПК України, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24 - годинного строку для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Застосовуючи вказані положення КПК України до описаних у скарзі обставин та враховуючи, що відомості за поданою скаргою мали бути внесені не пізніше 08.10.2025, скаржник мав можливість подати скаргу починаючи з 09.10.2025 та до 19.10.2025.

Отже, скаржник ОСОБА_4 звертаючись до суду 13.01.2026 із зазначеною скаргою пропустив строк оскарження бездіяльності уповноваженої особи ВП №9 КВН ГУНП Дніпропетровської області

Прохаючи про поновлення пропущеного процесуального строку ОСОБА_4 послався на те, що заява внесене 07.10.25р. до ЖЄО 4302, але 08.01.26р. повідомили про розгляд її згідно ЗУ «Про звернення громадян». Працівники поліції не знайомлять заявника з своїм рішенням, а тому він фактично позбавлений реальної можливості до дати 08.01.26р. одержання повідомлення, подати скаргу. А тому просив поновити строк звернення до суду згідно Указу Президента від 24.02.22р. №64.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді.

Вирішення питання про поважність причин пропущення строку покладається на розсуд слідчого судді. У загальному, поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах установленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу.

Відповідно до Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 1640/0/4-12 від 09.11.2012 «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» у випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовуються вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд враховує, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Зі змісту скарги вбачається, що ОСОБА_4 було відомо, що уповноважена особа повинна була невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Тобто скаржник мав можливість подати скаргу починаючи з 09.10.2025 та до 19.10.2025р.

Посилання скаржника на те, що працівники поліції свідомо його не знайомлять зі своїм рішенням, а тому він фактично позбавлений реальної можливості до 08.01.26р. одержати повідомлення подати скарги, не заслуговують на увагу, оскільки ним фактично оскаржується бездіяльність уповноважених осіб, що полягає у не внесенні відповідних відомостей до ЄРДР, оскарження бездіяльності якої обчислюється із дня, що наступає після останнього дня, який відведено КПК України для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.

Також посилання скаржника на Указ Президента від 24.02.22р. №64, сам по собі не може бути підставою для поновлення строку, оскільки під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти такі обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала скаргу, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Такі обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Посилання заявника на вищевказані обставини для поновлення, є такими, що на думку cуду, не свідчать про наявність істотних перешкод чи поважних причин для реалізації права на подання скарги, оскільки не підтверджені належними та допустимими доказами.

Відповідно до вимог процесуального законодавства, саме на скаржника покладається обов`язок доведення поважності причин пропуску встановленого строку для подання скарги. Проте ОСОБА_4 не надав доказів на підтвердження таких причин. За таких обставин правові підстави для поновлення пропущеного процесуального строку відсутні.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про те, що скаргу ОСОБА_4 слід повернути.

Слідчий суддя зауважує, що відповідно до ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 304 КПК України,

п о с т а н о в и в

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_4 про поновлення строку оскарження бездіяльності уповноваженої особи ВП №9 КВН ГУНП Дніпропетровської області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення.

Скаргу ОСОБА_4 на бездіяльності уповноваженої особи ВП №9 КВН ГУНП Дніпропетровської області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення, - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя