Справа № 946/9338/25
Провадження № 1-кс/946/2310/25
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2025 року слідчий суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши заяву ОСОБА_2 про призначення додаткової судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0000579,-

В С Т А Н О В И В:

18.11.2025 року на електронну адресу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області надійшла заява ОСОБА_2 , якою вона просить призначити додаткову судово-медичну експертизу у кримінальному провадженні №0000579 та поставити експерту певні питання.

Перевіривши матеріали заяви, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно ст. 243 КПК України, експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу

Положеннями ст. 244 КПК України визначений порядок розгляду слідчим суддею клопотання про проведення експертизи.

Частиною першою статті 244 КПК України визначено право виключно сторони захисту на звернення до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи.

Так, сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Відповідно до ч. 2 ст. 244 КПК України, у клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання; 4) експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи; 5) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом.

До клопотання також додаються: копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання; копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_2 в рамках кримінального провадження № 0000579 має процесуальний статус потерпілої.

Разом з тим, з положень п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК України вбачається, що потерпілий у кримінальному провадженні є стороною з боку обвинувачення, натомість, коли ч. 1 ст. 244 КПК України надає виключне право звернення до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи саме стороні захисту, до числа яких входять: підозрюваний, особа, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники, та аж ніяк не потерпілий.

Аналіз вказаних норм вказує на те, що потерпіла як сторона кримінального провадження не наділена правом на звернення до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи. Відповідний обов`язок на сторону обвинувачення як сторони кримінального провадження покладено лише на слідчого, прокурора, і лише у випадках необхідності визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням.

Виходячи із закріпленого у ст. 26 КПК принципу диспозитивності, слідчий суддя позбавлений можливості, навіть у випадку, коли він виявив відсутність висновку експерта із визначенням розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, самостійно, з власної ініціативи залучити експерта і усунути цей недолік досудового слідства. Залучення експерта судом незалежно від наявності клопотань сторін можливо тільки за обставин, передбачених ч. 2 ст. 332 КПК.

Відповідна позиція узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 25 листопада 2019 року по справі № 420/1667/18.

Окрім того, слідчий суддя звертає увагу на наступне.

Слідчим суддею встановлено, що 18.11.2025 року на електронну адресу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області надійшло скановане зображення заяви ОСОБА_2 про призначення додаткової судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0000579 та доданих до неї документів.

Разом з тим, вказане зображення заяви у сканованому виді надійшло до суду без кваліфікованого електронного підпису, що унеможливлює ідентифікацію особи, яка подала заяву.

Тестову експлуатацію підсистеми «Електронний суд» розпочато 22.12.2018 відповідно до наказу ДСА України №628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» від 22.12.2018.

Дослідну експлуатацію підсистеми «Електронний суд» та модулю «Електронний кабінет» розпочато 01.06.2020 відповідно до наказу ДСА України №247 «Про запровадження в дослідну експлуатацію підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет» від 01.06.2020.

Рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 від 17.08.2021 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).

Відповідно до п. 66 Положення про ЄСІТС, підсистеми (модулі) ЄСІТС, вказані в розділі III цього Положення (тобто модулі «Електронний кабінет», «Електронний суд» та «підсистема відео-конференцзв`язку»), починають функціонувати через 30днів із дня опублікування Вищою радою правосуддя в газеті «Голос України» та на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля).

У газеті «Голос України» №168 (7668) від 04.09.2021 Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох таких підсистем (модулів) ЄСІТС: - «Електронний кабінет»; - «Електронний суд»; - підсистема відео-конференцзв`язку.

В свою чергу, відповідно до вимог п. 25 вищевказаного Положення про ЄСІТС, процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд».

З урахуванням вищевикладеного, вищевказані три підсистеми (модулі) офіційно розпочали своє функціонування з 05.10.2021.

Згідно вимог п.п. 26 та 27 Положення про ЄСІТС, електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом(підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС. До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відео-файли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

З огляду на системний аналіз положень Закону України «Про електронні довірчі послуги», кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у своїй постанові від 24 квітня 2018 року у справі №522/385/17, номер рішення 73661204.

Європейський суд з прав людини у справі «Мельник проти України» зазначив, що право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Отже, направлена на електронну адресу суду заява ОСОБА_2 не підписана кваліфікованим електронним підписом заявника.

Частиною четвертою статті 244 КПК України визначено право слідчого судді постановити ухвали про повернення клопотання про проведення експертизи особі, яка його подала, якщо ним буде встановлено, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слід повернути особі, яка з ним звернулася.

Керуючись ст.ст. 244, 372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_2 про призначення додаткової судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0000579 повернути особі, яка його подала, як таку, що подана неналежною особою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя: ОСОБА_1