Справа № 539/5601/25
Провадження № 1-кп/539/388/2025
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 листопада 2025 року місто Лубни
Лубенський міськрайонний суд Полтавської області у складі:
Головуючої судді ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженця міста Лубни Полтавської області, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, освіта середня спеціальна, не одруженого, інваліда другої групи, електрозварника ПП «ЛУБНИМАШ», раніше не судимого,
у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною другою статті 345 Кримінального кодексу України,-

УСТАНОВИВ:
Під час підготовчого судового засідання від прокурора надійшло клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Своє клопотання прокурор обґрунтував тим, що під час досудового розслідування 15 вересня 2025 року слідчим суддею Лубенського міськрайонного суду Полтавської області стосовно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 12 листопада 2025 року включно.
Згідно з пред`явленим обвинуваченням наказом начальника Управління охорони поліції Полтавської області, капрала поліції ОСОБА_6 (далі ОСОБА_6 або потерпілий) призначено на посаду поліцейського Управління поліції охорони в Полтавській області.
Відповідно до статті 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», правоохоронні органи - органи прокуратури, Національної поліції, служби безпеки, Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, Національне антикорупційне бюро України, органи охорони державного кордону, Бюро економічної безпеки України, органи і установи виконання покарань, слідчі ізолятори, органи державного фінансового контролю, рибоохорони, державної лісової охорони, інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.
Таким чином, поліцейський ОСОБА_6 є працівником правоохоронного органу та здійснює правоохоронні функції у зв`язку із виконанням своїх службових обов`язків.
При виконанні своїх службових обов`язків поліцейський Управління поліції охорони відповідно до статті 18 Закону України «Про Національну поліцію України» зобов`язаний:
1) здійснювати превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень;
2) виявляти причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживати у межах своєї компетенції заходів для їх усунення;
3) вживати заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняти виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення;
4) вживати заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникла внаслідок учинення кримінального, адміністративного правопорушення;
5) здійснювати своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події, превентивну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень, співпрацю поліції та громади («Community Policing»);
6) у випадках, визначених законом, складати протоколи про адміністративні правопорушення, здійснювати провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймати рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечувати їх виконання;
7) доставляти у випадках і порядку, визначених законом, затриманих осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення, та осіб, які вчинили адміністративне правопорушення;
8) виконувати інші обов`язки, що покладені на нього цим Законом. У визначених законом випадках здійснює обмеження або перекриття руху транспортних засобів для забезпечення безпеки громадян, збереження їх життя та здоров`я.
Так, 13 вересня 2025 року о 08 годині 00 хвилин поліцейський Управління поліції охорони в Полтавській області, капрал поліції ОСОБА_6 заступив у форменому одязі із вогнепальною зброєю та спеціальними засобами на чергування у складі добового наряду Управління поліції охорони в Полтавській області, про що є відповідні записи у Книзі видачі й приймання озброєння та журналі реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю.
За вказівкою оперативного чергового Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області для реагування за адресою проживання заявниці було відправлено наряд у складі поліцейського Управління поліції охорони капрала поліції ОСОБА_6 та поліцейського Управління поліції охорони сержанта поліції ОСОБА_8 .
В подальшому, в цей же день о 15 годині 37 хвилин вищевказані працівники прибули на виклик за адресою: АДРЕСА_2 , в помешкання якої було вибито вхідні двері.
У приміщенні кухні вказаної квартири на стільці перебував ОСОБА_4 особа, на яку вказувала заявниця, та особа, що вчиняла адміністративне правопорушення. Під час спілкування працівників поліції з ОСОБА_4 останній виражався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою.
З метою припинення правопорушення працівниками поліції ОСОБА_6 та ОСОБА_8 були зроблені зауваження на припинення даних протиправних дій та було запропоновано останньому залишити місце події для складання відповідних адміністративних матеріалів.
Так, 13 вересня 2025 року о 15:40 год. ОСОБА_4 , діючи з метою умисного заподіяння працівнику поліції тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, встав із стільця та будучи у положенні стоячи в притул до поліцейського Управління поліції охорони в Полтавській області, капрала поліції ОСОБА_6 умисно, кулаком правої руки наніс один удар в область верхньої щелепи та нижньої повіки лівого ока ОСОБА_6 .
У результаті протиправних дій ОСОБА_4 поліцейському Управління поліції охорони в Полтавській області капралу поліції ОСОБА_6 відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 281 від 16 вересня 2025 року було заподіяно тілесні ушкодження у вигляді синця навколо лівого ока з саднами на нижній повіці лівого ока та в області перенісся зліва, які за ступенем тяжкості належать до легких тілесних ушкоджень.
Водночас, обґрунтованість обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому правопорушення підтверджується зібраними в ході здійснення до судового розслідування доказами, які на даний час судом ще не досліджені.
У зв`язку із вищевикладеними обставинами, для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого виникла необхідність у продовженні дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
На даний час ризики, які встановлені в ухвалі слідчого судді Лубенського міськрайонного суду від 15 вересня 2025 року та обумовлюють застосування запобіжного заходу до ОСОБА_4 залишаються існувати.
Відповідно до вимог статті 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) метою застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
- переховуватися від суду. Так, ОСОБА_4 пред`явлено обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 345 КК України, яке відповідно до статті 12 КК України належить до нетяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі терміном до 5 років, в період дії воєнного стану, а тому без обрання йому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, через усвідомлення можливої втрати свободи на тривалий строк є достатні підстави вважати, що останній може переховуватися від суду, змінити місце свого проживання, не повідомивши про це прокурора чи суд, що унеможливить своєчасне виконання процесуальних рішень, а також забезпечення завдання кримінального провадження, з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, а тому більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та належної процесуальної поведінки;
- незаконного впливу на свідків, у кримінальному провадженні. Обвинувачений без застосування обов`язків по запобіжному заходу, зможе спілкуватися зі свідками, а також з метою уникнення кримінальної відповідальності, як самостійно, так і із залученням сторонніх осіб, зможе незаконно вплинути на свідків та потерпілого, що призведе до зміни ними своїх показань або відмови від дачі показань.
З врахуванням вищевикладених наявних обставин, що засвідчують наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення за частиною другою статті 345 КК України та ризиків, передбачених статею 177 КПК України, на думку прокурора, необхідним та доцільним є покладення на обвинуваченого наступних передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України обов`язків:
1) прибувати за викликом прокурора чи суду за кожною вимогою;
2) заборонити спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні;
3) перебувати за місцем свого проживання - АДРЕСА_1 , з 22 години до 06 години наступної доби, крім часу оголошення «Повітряної Ракетної небезпеки» по селі Нижній Булатець, коли останній має право спуститися (пройти) до бомбосховища, визначеного органом місцевого самоврядування для будинку по АДРЕСА_1 .
В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав, просив задовольнити з підстав, викладених у ньому.
Обвинувачний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_9 проти задоволення клопотання не заперечували. Вважали за можливе застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час з 22:00 до 06:00.
Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення учасників судового провадження, суд дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню.
Запобіжні заходи - це сукупність превентивних заходів забезпечення кримінального провадження, які спрямовані на забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого, засудженого через певне обмеження їхніх особистих прав.
Відповідно до частини першої статті 181 КПК України в якості запобіжного заходу може бути застосований домашній арешт, який полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
31 жовтня 2025 року складено обвинувальний акт стосовно ОСОБА_4 , який скеровано до суду.
Ухвалою від 03 листопада 2025 року суд призначив підготовче судове засідання по розгляду вказаного вище обвинувального акту.
Ухвалою слідчого судді Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 15 вересня 2025 року до ОСОБА_4 як підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний період доби до 12 листопада 2025 року включно.
Відповідно до частини першої статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу (частина друга статті 331 КПК України).
Згідно з частиною першою статті 177 КПК України запобіжні заходи застосовуються до підозрюваного з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищень, схову або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжувати кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з частиною першою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати, зокрема, на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчиняти, зокрема, інше кримінальне правопорушення. Відповідно до ч. 2 цієї статті, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Статтею 178 КПК України встановлені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.
При розгляді даного клопотання суд враховує також загальні положення частини третьої статті 176 КПК України, виходячи зі встановленого КПК України принципу змагальності сторін, про те, що слідчий, прокурор, якщо не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою статті 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам, то слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу.
Нормами частин першої та другої статті 181 КПК України встановлено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Згідно з частиною шостою статті 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Разом з цим, законодавцем не вказаний максимальний строк домашнього арешту під час судового розгляду, який може продовжуватись до закінчення провадження.
За змістом частини третьої статті 199 КПК України під час розгляду клопотання прокурора про продовження строку застосування домашнього арешту суд з`ясовує, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, чи наявні обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують застосування запобіжного заходу.
Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Аналізуючи доведеність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення в контексті положень пункту 1 частини першої статті 194 КПК України, суд дійшов висновку, що прокурором у судовому засіданні під час розгляду вказаного клопотання доведено обставини та наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 345 КК України.
Також, встановлюючи та аналізуючи наявність обставин, які передбачені пунктами 2 та 3 частини першої статті 194 КПК України (щодо ризиків, передбачених статею 177 цього Кодексу та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів), суд дійшов висновку, що під час розгляду даного клопотання обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої статті 194 КПК України є доведеними, виходячи з наступного.
Громадянин ОСОБА_4 в даний час обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за частиною другою статті 345 КК України, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді, зокрема, позбавленням волі на строк до п`яти років. Тому застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, крім домашнього арешту, суд вважає при даних обставинах недоцільним.
Щодо ризику незаконного впливу на інших учасників кримінального провадження суд враховує, що наразі кримінальне провадження перебуває на стадії судового розгляду, стороні захисту в порядку статті 290 КПК України відкриті матеріали кримінального провадження, у тому числі протоколи допиту свідків з наданими показаннями, тому існує ймовірність того, що ОСОБА_4 може впливати на них з метою спонукання до ненадання показань або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, для того щоб він зміг уникнути кримінальної відповідальності або ж мінімізувати її.
Крім того, на думку суду, продовжують існування ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а саме - ризики переховування від суду, незаконного впливу на учасників кримінального провадження.
Оцінюючи можливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності» за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж домашній арешт у певний час доби не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.
Відповідно до частини третьої статті 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.
З метою реалізації права обвинуваченого на працю та працевлаштування, суд вважає, що домашній арешт у період часу із 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступної доби зможе забезпечити обвинуваченому його належну процесуальну поведінку та буде достатнім для запобігання реалізації встановлених ризиків, а також відповідатиме інтересам обвинуваченого тому, враховуючи вищезазначене, суд вважає за необхідне продовжити строк запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 у виді домашнього арешту.
На підставі викладеного, та керуючись статтями 8, 9, 26, 28, 176, 177, 178, 181, 186, 193, 194, 196, 331, 395 Кримінального процесуального кодексу України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Лубенської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту,- задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженцю міста Лубни Полтавської області, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний період доби за місцем проживання: АДРЕСА_1 , який полягає в забороні підозрюваному залишати це житло з 22 години до 06 години наступної доби без дозволу слідчого або прокурора.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженця міста Лубни Полтавської області, строком на два місяці - до 09 січня 2026 року включно, передбачені частиною п`ятою статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, обов`язки:
- прибувати за викликом прокурора чи суду за кожною вимогою;
- утриматися від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні.
- перебувати за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 22 години до 06 години наступної доби, крім часу оголошення «Повітряної Ракетної небезпеки» в селі Нижній Булатець Лубенського району Полтавської області, коли останній має право спуститися (пройти) до бомбосховища, визначеного органом місцевого самоврядування для будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
Строк дії ухвали встановити до 09 січня 2026 року (включно).
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.
Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до частини п`ятої статті 181 Кримінального процесуального кодексу України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених зобов`язань.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Лубенський РВП ГУНП в Полтавській області за місцем проживання обвинуваченого.
Копію ухвали вручити прокурору, захиснику та обвинуваченому, а також направити до Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області для виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали суду проголошений у залі Лубенського міськрайонного суду Полтавської області 13 листопада 2025 року о 12 год 05 хв.

Суддя Лубенського міськрайонного суду

Полтавської області ОСОБА_1