Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 1-кс/711/2619/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2025 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання представника Київської міської ради ОСОБА_3 про скасування арешту, -

ВСТАНОВИВ:

Представник Київської міської ради ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням в якому просивскасувати арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :90:034:0055 площею 0,0795 га, що розташована за адресою: вул. Багряна дуброва, 11 у Голосіївському районі міста Києва, який накладений ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду міста Черкаси від 08.11.2023 у справі №711/8085/23.

Клопотання обґрунтовує тим, що слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області за процесуального керівництва прокурорів Черкаської обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000367 від 17.03.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.358, ч.4 ст.190, ч.2 ст.206, ч.3 ст.206-2 КК України.

У рамках досудового розслідування ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду міста Черкаси ОСОБА_4 від 08.11.2023 задоволено клопотання слідчого у вказаному кримінальному провадженні та накладено арешт на майно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серед якого поряд з іншим земельна ділянка з кадастровим номером: :90:034:0055 площею 0,0795 га на вул. Багряна дуброва, 11 у Голосіївському районі міста Києва.

Водночас рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 17.10.2024 у цивільній справі №752/18815/23, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 28.07.2025, задоволено позов заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_5 про усунення перешкод у володінні та розпорядженні земельною ділянкою.

Судом усунуто перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у володінні та розпорядженні земельною ділянкою лісогосподарського призначення шляхом скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 66640603 від 03.03.2023 та здійснену на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності ОСОБА_5 на земельну ділянку з кадастровим номером: :90:034:0055 (реєстраційний номер об`єкта 000, номер запису про право власності 49437863), з одночасним припиненням права власності ОСОБА_5 на неї.

Також судом усунуто перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у володінні та розпорядженні земельною ділянкою лісогосподарського призначення шляхом скасування державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером: :90:034:0055 площею 0,0795 га на вул. Багряна дуброва, 11 у Голосіївському районі міста Києва.

У вказаних частинах судове рішення підлягає виконанню суб`єктами державної реєстрації прав, якими у місті Києві є Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а також Головне управління Держгеокадастру у м. Києві та Київській області.

З огляду на викладене Київською міською прокуратурою було скеровано завірені копії судових рішень до вказаних суб`єктів державної реєстрації прав.

Так, на підставі судових рішень у справі №752/18815/23 рішенням державного реєстратора Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 15.10.2025 (індексний номер рішення 81340041) припинено речове право ОСОБА_5 на земельну ділянку з кадастровим номером: :90:034:0055 площею 0,0795 га на вул. Багряна дуброва, 11 у Голосіївському районі міста Києва.

Відповідно до 10 Закону України «Про державний земельний кадастр», частиною тринадцятою статті 79-1 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) державна реєстрація земельної ділянки скасовується Державним кадастровим реєстратором, який здійснює таку реєстрацію, у разі: поділу чи об`єднання земельних ділянок; якщо протягом одного року з дня здійснення державної реєстрації земельної ділянки речове право на неї не зареєстровано з вини заявника; ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки.

Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень).

Таким чином, скасувати державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером: :90:034:0055 у Державному земельному кадастрі унеможливлюється, оскільки на земельну ділянку накладено обтяження у вигляді арешту.

Щодо права комунальної власності територіальної громади міста Києва на землю.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статей 140, 143 та 144 Конституції України місцеве самоврядування є правом територіальної громади самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України, що здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування; територіальні громади безпосередньо або через утворені ними органи управляють майном, що є в територіальній власності, вирішують інші питання, віднесені законом до їх компетенції; вирішуючи питання місцевого значення, органи місцевого самоврядування в межах визначених законом повноважень приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Відтак, з аналізу наведених правових норм вбачається, що реалізуючи надані Конституцією та законодавством України повноваження у галузі земельних відносин. Київська міська рада зобов`язана діяти виключно в межах наданих їй повноважень та в інтересах її територіальної громади, дотримуючись приписів законодавства України у своїй діяльності.

Відповідно до частини другої статті 28 Статуту Територіальної громади міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 № 371/1805 (зі змінами) (зареєстровано наказом Міністерства юстиції України від 02.02.2005 за № 14/5) Київська міська рада від імені та в інтересах територіальної громади міста Києва відповідно до чинного законодавства України володіє, користується та розпоряджається об`єктами права комунальної власності, в тому числі може передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, здавати їх в оренду, продавати і купувати, передавати в заставу.

Згідно частини першої статті 18 Закону України «Про столицю України- місто герой Київ» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування у місті Києві є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності громади міста або знаходяться в її управлінні.

Право розпорядження землями комунальної власності на території міста Києва надано виключно Київській міській раді, в тому числі на земельну ділянку з кадастровим номером :90:034:0055, яка сформована як об`єкт цивільних прав в розумінні Земельного кодексу України.

Щодо підстав скасування арешту на земельну ділянку

Відповідно до статті 170 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно абзацом першим частини першої статті 174 КПК України, Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Враховуючи, що рішенням суду у цивільній справі №752/18815/23 право власності ОСОБА_5 на спірну земельну ділянку припинено, а право територіальної громади міста Києва визнано та поновлено, підстави для подальшого утримання арешту на зазначене майно відсутні, оскільки арешт не може зберігатися щодо об`єкта, який більше не належить особі, стосовно якої здійснюється кримінальне провадження.

Відтак, з огляду на положення статей 170, 173, 174 КПК України, а також враховуючи набрання законної сили рішеннями судів у цивільній справі, арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :90:034:0055 площею 0,0795 га на вул. Багряна дуброва, 11 у Голосіївському районі міста Києва підлягає скасуванню у зв`язку з відсутністю правових підстав для його подальшого застосування та для забезпечення можливості скасування державної реєстрації вказаної земельної ділянки у Державному земельному кадастрі.

В судове засідання представник заявника ОСОБА_7 не з`явився, до початку судового засідання подав клопотання в якому просив справу розглядати без його участі, свої вимоги викладені у клопотанні підтримав в повному обсязі.

Прокурор ОСОБА_8 не з`явився, до початку судового засідання подав заяву в якій просив судове засідання проводити без його участі, клопотання про скасування залишити без розгляду. Одночасно просив приєднати до матеріалів справи копію супровідного листа від 01.02.2024 за №09/2-185 вих.-24 та копію постанови про виділення матеріалів досудового розслідування по кримінальному провадженню №0000367.

Слідчий суддя, перевіривши клопотання на дотримання вимог Кримінального процесуального Кодексу України, дослідивши матеріали справи приходить до наступного.

Статтею 1 Кримінально процесуального кодексу України визначено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Відповідно до ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч.1 ст.98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, арешт на майно, що є речовим доказом у кримінальному провадженні, за правилами ч.3 ст.170 КПК України може бути накладений незалежно від суб`єкту, що є його власником, процесуального статусу останнього, розміру шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, можливості застосування спеціальної конфіскації або конфіскації майна як виду покарання.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 08.11.2023 (справа №711/8085/23), задоволено клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 , погодженого прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_10 , накладено арешт на майно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: земельну ділянку з кадастровим номером :90:034:0056, площею 0.0941 га; земельну ділянку з кадастровим номером :90:034:0023, площею 0.0857 га; земельну ділянку з кадастровим номером :90:034:0055, площею 0.0795 га; земельну ділянку з кадастровим номером :90:034:0049 площею 0.0893 га, із встановленням заборони розпоряджатися цим майном.

Також встановлено, що постановою прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_10 від 24.01.2024, виділено з матеріалів досудового розслідування №0000367 від 17.03.2023 матеріали досудового розслідування щодо ОСОБА_5 , за фактом вчинення нею кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.3 ст.206-2, ч.5 ст.27, ч.2 ст.15, ч.3 ст.206-2 КК України.

Як вбачається з супровідного листа, який наданий прокурором, 01.02.2024 за №09/2-185 вих.-24 обвинувальний акт по кримінальному провадженні №0000039 від 24.01.2024 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.3 ст.206-2, ч.5 ст.27, ч.2 ст.15, ч.3 ст.206-2 КК України направлений до Черкаського районного суду Черкаської області відповідно до ст.291 КК України.

Згідно зі ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Тобто, положеннями КПК України передбачено прийняття рішення про зняття арешту з майна слідчим суддею під час досудового розслідування, чи судом під час судового провадження лише в межах та під час здійснення провадження у кримінальній справі, або одночасно з винесенням прокурором постанови про закриття кримінального провадження.

Слідчий суддя наділений повноваженнями приймати рішення про припинення заходу забезпечення кримінального провадження арешту майна, виключно під час досудового розслідування, розпочатого шляхом внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань у порядку, встановленому чинним КПК України. Норми діючого КПК не передбачають повноважень слідчого судді для вирішення таких питань у кримінальному провадженні, на стадії судового розгляду.

У свою чергу, пункт 18 частини першої статті 3 КПК України визначає: «слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні…».

Таким чином, законодавець чітко визначив роль слідчого судді у системі кримінального судочинства: забезпечити, аби правоохоронні органи під час здійснення наданих їм повноважень не порушували права, свободи і інтереси особи.

Враховуючи викладене вище, а також обставини даної справи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.7, 170, 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника Київської міської ради ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного на земельну ділянку з кадастровим номером :90:034:0055 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти рішення може бути подане під час підготовчого провадження в суді.

Повний текст ухвали складено та проголошено 17.11.2025.

Слідчий суддя: ОСОБА_1