УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2025 року

м. Київ

справа № 308/3985/25

провадження № 51-4665впс25

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду

у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши подання Закарпатського апеляційного суду про направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_4 , обвинуваченої у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 317, ч. 2 ст. 317 Кримінального кодексу України (далі - КК), за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 на вирок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 жовтня 2025 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищевказане подання Закарпатського апеляційного суду, яке мотивовано тим, що в результаті проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями неможливо утворити склад суду для апеляційного перегляду вироку Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 жовтня 2025 року щодо обвинуваченої ОСОБА_4 , оскільки усі судді судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення Закарпатського апеляційного суду не можуть брати участь у цій справі з підстав, передбачених ч. 1 ст. 76 КПК.

Учасники судового провадження повідомлялися про день і час розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду, заяв про неможливість прибути з поважних причин для участі в судовому засіданні від них не надходило, що не перешкоджає розгляду цього подання.

Перевіривши наведені у поданні доводи, вивчивши матеріали кримінального провадження, керуючись положеннями ст. 34 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що подання Закарпатського апеляційного суду підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

За п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Відповідно до положень ч. 3 зазначеної вище статті, питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

За приписами ч. 1 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

З наявних у Суду матеріалів вбачається, що до Закарпатського апеляційного суду надійшли матеріалами кримінального провадження № 308/3985/25 разом з апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 на вирок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 жовтня 2025 року щодо останньої.

Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 грудня 2025 року призначення не відбулося у зв`язку з тим, що не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Згідно довідки, доданої до подання, фактична чисельність суддів Закарпатського апеляційного суду становить сім суддів, серед яких до складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення Закарпатського апеляційного суду входять троє суддів - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

З долученої копії ухвали Закарпатського апеляційного суду від 20 лютого 2025 року вбачається, що указані вище судді під час досудового розслідування брали участь у перегляді в апеляційному порядку ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24 січня 2025 року про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, усі судді судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення Закарпатського апеляційного не можуть брати участь в апеляційному перегляді вироку Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 жовтня 2025 року з підстав, передбачених приписами ч. 1 ст. 76 КПК.

Відповідно до положень п. 3.3. Розділу 3 Засад використання автоматизованої системи документообігу Закарпатського апеляційного суду від 16 жовтня 2018 року зі змінами і доповненнями, прийнятими рішенням зборів суддів Закарпатського апеляційного суду від 20 червня 2025 року: «У разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів постійно-діючої колегії, автоматизованою системою визначається суддя-доповідач, який одночасно є головуючим у судовій справі. Після визначення судді-доповідача автоматизованою системою визначається склад колегії з числа суддів постійно-діючої колегії та резервних суддів даної колегії. У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу до складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення залучається резервний (запасний) суддя. У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу та резервного (запасного) судді автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів суду з урахуванням того, що суддя-доповідач має бути визначений зі складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення».

Наразі у Закарпатському апеляційному суді для розгляду апеляційної скарги захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 на вирок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 жовтня 2025 року щодо останньої неможливо визначити суддю-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Враховуючи викладене вище, колегія суддів вважає за необхідне направити кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 , обвинуваченої за ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 317, ч. 2 ст. 317 КК, із Закарпатського апеляційного суду до Львівського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.

Керуючись ст. 34 КПК, Суд

постановив:

Подання Закарпатського апеляційного суду задовольнити.

Кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 обвинуваченої у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 317, ч. 2 ст. 317 КК, за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 на вирок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 жовтня 2025 рокупередати на розгляд до Львівського апеляційного суду.

Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3