ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3231/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" листопада 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0004079, внесеного до Єдиного реєстру до судових розслідувань 11.11.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого (зі слів),

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Дарницького УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 (далі по тексту - ОСОБА_5 , підозрюваний).

Клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0004079 від 11.11.2025 р., за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 296 КК України.

В клопотанні зазначено наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, 11.11.2025 приблизно о 16 год. 55 хв., ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проходячи повз будинок АДРЕСА_2 , почув дитячий крик та як невідомий чоловік, яким у подальшому виявився ОСОБА_5 , на 7 поверсі вказаного будинку б`є та сварить дитину, після чого, через відкрите вікно зробив зауваження з приводу виховання дитини. В свою чергу невідомий чоловік висловлюючись нецензурною лексикою, відповів що зараз спуститься вниз та все пояснить.

На цьому підґрунті у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел направлений на грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, нехтуючи загальноприйнятими нормами моралі, прагнучі показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві під час перебування в громадському місці, із застосуванням предмету заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень.

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на грубе порушення громадського порядку, ОСОБА_5 , 11.11.2025 приблизно о 17 год. 00 хв., взявши в квартирі кухонний ніж, вийшов на вулицю у двір будинку, де на той час перебував ОСОБА_7 , в свою чергу ОСОБА_7 , побачивши у руках ОСОБА_5 , предмет візуально схожий на ніж, почав втікати, але ОСОБА_5 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю та винятковим цинізмом, що виразилось у тому, що останній ігноруючи елементарні правила поведінки, моральності, добропристойності, усвідомлюючи, що на території України запроваджений військовий стан, утримуючи у руках предмет візуально схожий на кухонний ніж, наздогнав ОСОБА_7 , та наніс один удар в область його голови, чим спричинив тілесні ушкодження.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні хуліганства, тобто грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, вчинене із застосуванням предмету заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Клопотання обґрунтоване посиланням на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу технічними засобами.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання з підстав в ньому зазначених, просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

Підозрюваний підтримав захисника.

Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, його захисника, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. (ч.2 ст. 194 КПК України)

В провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004079 від 11.11.2025 р., за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 296 КК України.

11.11.2025 р. о 17 год. 00 хв. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.208 КПК України.

12.11.2025 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Причетність підозрюваного до інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджуються достатніми на цьому етапі розслідування доказами, які містяться у матеріалах досудового розслідування, а саме:

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ;

- протоколами допитів свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ;

- протоколом огляду місця події;

- протоколом проведення обшуку;

- протоколом перегляду відеозапису;

- протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України;

- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Як визначено у ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, передбачені в КПК України, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Разом з тим, клопотання органу досудового розслідування та додані до нього матеріали не містять достатніх даних, які б вказували на безумовну необхідність обрання підозрюваному такої міри запобіжного заходу як тримання під вартою. Прокурором належно не мотивовано, чому інший запобіжний захід не може забезпечити проведення слідчих, процесуальних дій та уникнення ризиків визначених ст. 177 КПК України.

Крім того, прокурором не підтверджено ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Вбачається, що підозрюваний співпрацює зі слідством та щиро кається у скоєному.

Також, вивченням особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_5 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , має міцні соціальні зв`язки, офіційно працевлаштований з 2021 року, самостійно утримує неповнолітню дитину, яка перебуває на інклюзивній формі навчання.

Отже, приймаючи до уваги наявні в наданих суду матеріалах дані про фактичні обставини провадження, особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, а також, враховуючи, що сама по собі ступінь тяжкості злочину, що інкримінується особі, не може бути безумовною підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні клопотання відмовити.

Разом з тим, враховуючи встановлені вище обставини, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби строком на два місяці за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому, обираючи відносно ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, слідчий суддя вважає за необхідне, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на нього наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не залишати місце постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора, або суду, крім випадків необхідності явки для проведення слідчих та процесуальних дій, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та/або необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги, в межах строку досудового розслідування; утримуватись від спілкування з потерпілим, свідками щодо обставин даного кримінального провадження; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання - відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів.

Заборонити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 у період доби з 22.00 до 06.00.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не залишати місце постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора, або суду, крім випадків необхідності явки для проведення слідчих та процесуальних дій, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та/або необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги, в межах строку досудового розслідування;

- утримуватись від спілкування з потерпілим, свідками щодо обставин даного кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Встановити строк тримання ОСОБА_5 під домашнім арештом, у межах строку досудового розслідування до 11.01.2026 року.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Органу Національної поліції негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту, і повідомити про це слідчого.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 17.11.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1