Справа № 496/3325/22
Провадження № 1-кп/496/138/26
У Х В А Л А

03 грудня 2025 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

особи, стосовно якої передбачаються застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Біляївка клопотання прокурора про призначення амбулаторної судово-психіатричної експертизи за матеріалами клопотання прокурора про застосування примусових заходів медичного характеру відносно ОСОБА_5 за ознаками суспільно-небезпечних діянь, які підпадають під ознаки діянь, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 309 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Біляївського районного суду Одеської області перебуває вказане вище клопотання прокурора про застосування примусових заходів медичного характеру.

До суду від прокурора надійшло клопотання про призначення амбулаторної судово-психіатричної експертизи з викладеним обґрунтуванням у письмовому клопотанні.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про призначення амбулаторної судово-психіатричної експертизи, просив задовольнити, при цьому посилався на обставини вказані у письмовому клопотанні.

Особа, стосовно якої передбачаються застосування примусових заходів медичного характеру та його захисник у судовому засіданні заперечували проти клопотання щодо призначення амбулаторної судово-психіатричної експертизи, оскільки висновок експерта, який був раніше проведений є повним та чиним, прокурор ставить аналогічні питання у клопотанні, на які експертом вже надана відповідь у експертному висновку, окрім цього клопотань з боку прокурора щодо допиту експерта у судовому засіданні з метою усунення спірних питань заявлено не було, також не ставиться питання щодо комісійної експертизи.

Заслухавши пояснення сторін по справі, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст. 332 КПК України визначено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

В свою чергу ч. 1 ст. 242 КПК України визначено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Як вбачається з п.10-12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» - додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що в межах даного кримінального провадження проведено відповідну амбулаторну судово-психіатричну експертизу №319, питання, які прокурор ставить у своєму клопотанні, були вирішенні під час проведення експертизи на досудовому слідстві.

Суд погоджується з твердженням захисника про те, що прокурором не заявлялось клопотання допиту експерта в судовому засіданні або призначення експертизи за нововиявленими обставинами, чи на підставі матеріалів, які раніше не були досліджені експертом, інших доводів або сумніву у правильності висновку амбулаторної судово-психіатричної експертизи №319, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи суду надано та доведено не було.

При цьому суд звертає увагу на положення п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Як зазначено в клопотанні прокурора про призначення амбулаторної судово-психіатричної експертизи, що в ході судового розгляду кримінального провадження, який триває понад три роки, поведінка особи після вчинення суспільно небезпечного діяння була, на думку сторін обвинувачення, адекватною, зокрема відсутні ознаки затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту, тощо.

Разом з тим на теперішній час, судом не встановлено жодних об`єктивних даних, які б свідчили про необґрунтованість або ж неповноту у висновку експерта проведених на досудовому слідстві або таких, які б викликали сумніви в його правильності, матеріали справи не містять.

Також суд погоджується з позицією захисника про те, що в силу вимог ч. 1 ст. 318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення додаткової експертизи, без достатніх на те підстав, призведе до невиправданої тяганини та порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження на розумний строк розгляду справи.

За вищевказаних обставин, суд приходить до висновку про безпідставність заявленого клопотання щодо проведення додаткової експертизи, тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 242, 332, 350 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про призначення амбулаторної судово-психіатричної експертизи за матеріалами клопотання прокурора про застосування примусових заходів медичного характеру відносно ОСОБА_5 за ознаками суспільно-небезпечних діянь, які підпадають під ознаки діянь, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 309 КК України залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали суду виготовлено 28.01.2026 року з урахуванням розрахунку ДСА України щодо необхідної кількості суддів для здійснення ефективного правосуддя, яка суттєво перевищує кількість суддів визначену рішенням ВРП від 24 серпня 2023 р. 852/0/15/ - 23, чисельність суддів Біляївського районного суду, з урахуванням рівня навантаження, має складати 47 осіб (штатна кількість 11 суддів, але фактична кількість суддів в Біляївському районному суду Одеської області, щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ на теперішній час 6 суддів (без урахування суддів, які на лікарняному, перебувають у відрядженні, знаходяться у відпустці), що створює надмірне навантаження, тому з врахуванням поточного навантаження, яке обумовило збільшення строку складання повного тексту ухвали суду.