УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2025 року

суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі у розгляді клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000831, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2025 року, -

В С Т А Н О В И В :

03 жовтня 2025 року у провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_5 надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_7 , за погодження з прокурором четвертого відділу управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях органів безпеки Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою в рамках кримінального провадження №0000831, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2025 року.

07.10.2025 року у судовому засіданні захисник ОСОБА_4 заявив відвід слідчій судді ОСОБА_5 від участі у розгляді вищевказаного клопотання. В обґрунтування заяви адвокат ОСОБА_4 зазначив, що в рамках кримінального провадження суддя ОСОБА_5 постановляла ухвалу про обрання відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що може свідчити про упереджене ставлення судді при розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заяву про відвід підтримав та просив задовольнити з підстав, зазначеній у ній.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про відвід слідчого судді, оскільки її участь у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного не може свідчити про її упередженість.

Інші учасники в судове засідання не з`явились, були повідомлені про час та дату судового засідання належним чином, жодних заяв або клопотань, зокрема клопотань про відкладення не направляли, про поважність причин неявки не повідомляли, разом з тим неявка учасників не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Заслухавши думку учасників провадження, дослідивши матеріали судового провадження, заяву адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді, суддя приходить до наступних висновків.

Так, 03 жовтня 2025 року у провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_5 надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_7 , за погодження з прокурором четвертого відділу управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях органів безпеки Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою в рамках кримінального провадження №0000831, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2025 року.

07.10.2025 року у судовому засіданні захисник ОСОБА_4 заявив відвід слідчій судді ОСОБА_5 від участі у розгляді вищевказаного клопотання.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений пунктами 1, 2, 5 ч.1 ст. 75 та ст. 76 КПК України.

Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

- якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача (п.1 ч.1 ст. 75 КПК України);

- якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник (п.2 ч.1 ст. 75 КПК України);

- у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п.5 ч.1 ст. 75 КПК України).

Згідно до пунктів 3, 4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

При вирішенні цих заяв, суд керується положеннями кримінального процесуального законодавства України, а також ураховує практику Європейського суду з прав людини.

ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово вказував на існування двох елементів безсторонності суду: суб`єктивної, яка полягає у тому, щоб жоден із його членів відкрито не проявляв упередженість та особисту зацікавленість, а також об`єктивної, що передбачає існування достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви щодо цього.

Так, у справі за заявою Мироненка і Мартиненка проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності суду має визначатися для цілей п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див. у справі Фей проти Австрії, Ветштайн проти Швейцарії). У кожній окремій справі слід визначити чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та сутність, що свідчать про те, що суд є безстороннім (див. у справі Пуллар проти Сполученого королівства).

Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність слідчого судді презюмується. Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді.

Суд не вважає заяву про відвід судді безумовною підставою для відсторонення судді від участі у кримінальному провадженні. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що вимог щодо неупередженості не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі Клейн та інші проти Нідерландів).

Заявником не викладено будь-яких фактичних даних, які б могли слугувати підставою для сумніву в неупередженості слідчого судді.

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. у справі Ветштайн проти Швейцарії).

Неупередженість є ключовою характеристикою судді, головною ознакою судової влади та основою судового процесу і вважається очевидним фактом. Презумпція неупередженості має значну вагу. Особа, яка заявляє про упередженість, повинна бути здатна довести реальну або очевидну відсутність неупередженості у судді.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників. Сумнів у безсторонності судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечну недовіру до суду та відповідно змін його складу.

На думку суду, не може бути підставою для відводу слідчого судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Доказів особистої упередженості слідчого судді ОСОБА_5 також не вбачається зі змісту заяви про відвід та матеріалів провадження (справа №761/42113/25).

Таким чином, на переконання суду, відсутні підстави стверджувати про існування у цій справі обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 .

Підсумовуючи, суддя наголошує на важливості інституту відводу судді для забезпечення безстороннього розгляду справи. Але вмотивованість заяви про відвід судді є процесуальним обов`язком учасника, який повинен добросовісно реалізовувати надане йому право.

За зазначених обставин, заява адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_5 від участі у розгляді клопотання старшого слідчого в ОВС 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_7 , за погодження з прокурором четвертого відділу управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях органів безпеки Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою в рамках кримінального провадження №0000831, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2025 року не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 75-81, 309 КПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ :

Заяву ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі у розгляді клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000831, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2025 року - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1