н/п 1-кс/490/4047/2025
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/8185/25
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

02 жовтня 2025 року слідчий суддя Центральногорайонного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання слідчого відділення ВП № 1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Нова Одеса, Миколаївської області,не працюючого, студента Миколаївського національного аграрного університету, не одруженого,малолітніх дітей на утриманні не має, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, у кримінальному проваджені №0001191 від 25.09.2025, з визначенням застави в розмірі 331 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 002 268 гривень.

Клопотання мотивує тим, що у ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом із ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у невстановлений досудовим слідством час та місці, виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання, зберігання особливо небезпечної психотропної речовини з метою збуту.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне придбання, зберігання особливо небезпечної психотропної речовини з метою збуту за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_8 , разом із ОСОБА_6 , у невстановлений судовим слідством спосіб, придбали особливо-небезпечні психотропні речовини, у великих розмірах.

Реалізуючи свій протиправний умисел, спрямований на незаконне придбання, зберігання особливо небезпечної психотропної речовини з метою збуту, 29.09.2025 близько 17:00 год, ОСОБА_8 , разом із ОСОБА_6 перебуваючи неподалік будинку №18, по вул. Містобудівників, в м. Миколаєві, придбали пакунок, в середині якого містилося 93 згортки із особливо небезпечними психотропними речовинами у великих розмірах, обіг яких заборонено.

В подальшому, 29.09.2025 близько 17:10 год, (точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим) ОСОБА_8 , разом із ОСОБА_6 підняли із зазначеного невстановленою в ході досудового розслідування особою місця, пакунок в середині якого містилося 93 згортки ізоленти з особливо небезпечними психотропними речовинами. Далі, ОСОБА_9 та ОСОБА_6 для зручності розділили між собою згортки з наркотичними речовинами у кількості 55 згортків та 38 згортків відповідно, які для зручності зберігання помістили до кишень та сумки відповідно, після чого направилися у напрямку вул. Лагерне поле, в м. Миколаєві.

Однак, під час того коли ОСОБА_9 та ОСОБА_6 , почали рух з місця, вони натрапили на наряд працівників поліції «Корвет-Т1» та «Корвет Т-2» зупинили даних осіб, які повідомили, що мають при собі психотропні речовини, у зв`язку з чим останніх затримано у порядку ст.208 КПК України, та під час особистого обшуку ОСОБА_9 виявлено та вилучено 55 згортків різного кольору, які містять в собі особливо небезпечну психотропну речовину, а під час особистого обшуку ОСОБА_6 , виявлено та вилучено 38 згортків різного кольору, які містять в собі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено, невстановленою масою, які вони незаконно зберігали при собі, з метою подальшого збуту невстановленим особам.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжкого, за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від 6 до 10 років. Обґрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам чинного законодавства та вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України для обрання вказаного виду запобіжного заходу. На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Захисник в судовому засіданні проти застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив та просив застосувати до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження № 0001191 від 25.09.2025 за ч. 2 ст. 307 КК України.

29.09.2025 року ОСОБА_6 затримано в порядку ст.208 КК України.

30.09.2025 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 вказаного кримінального правопорушення.

Зокрема обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами у матеріалах кримінального провадження, а саме: протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України; протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_8 ; протоколом огляду квартири від 30.09.2025; протоколом огляду речі (мобільного телефону); протоколом допиту ОСОБА_6 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Оцінюючи наведені прокурором в судовому засіданні ризики,передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ризиків передбачених п. 1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки йому загрожує реальне покарання у вигляді позбавлення волі строком від 6 до 10 років позбавлення волі.

Проте, перелічені в судовому засіданні ризики, передбачені п. 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: незаконно впливати на свідків (працівників поліції) у цьому ж кримінальному провадженню; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити вчинення, суд вважає, що слідчим у клопотанні такі формально перелічені, а прокурором не доведені в судовому засіданні.

Також суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжкого, за яке передбачено покарання у вигляді від 6 до 10 років позбавлення волі. Крім того, кримінальне правопорушення у вчиненні якого він підозрюється вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу та вчинене у сфері обігу наркотичних засобів.

Вказані обставини в своїй сукупності підтверджують, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, він є працездатною особою, тяжкими захворюваннями не страждає, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеному ризику, а тому покликання представників органу досудового розслідування та органу прокуратури в цій частині суд вважає обґрунтованими та належно вмотивованими.

Тому з урахуванням обставин справи, враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та час його вчинення (в умовах воєнного стану), а також його спрямування (у сфері обігу наркотичних засобів.), суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання про застосування до підозрюваного найжорсткішого за своєю суттю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів суд вважає за необхідне визначити у відповідності до п.2 ч.5 ст.182 КПК України підозрюваному відповідний розмір застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжено.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваному розмір застави вважає, що така має бути співмірною із матеріальним становищем особи та вчиненим ним діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити, а тому суд враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 (вчинення кримінального правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів), інші дані про його особу та ризики зазначені судом, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 151 400 ,00 гривень з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами статей 177,178, 182,183,186,194,196,197,395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали становить 60 днів, а саме: з моменту затримання з 29 вересня 2025 року до 27 листопада 2025 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Визначити підозрюваному ОСОБА_6 заставу в розмірі 50 (п`ятдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 151 400 ,00 гривень(сто п`ятдесят одну тисячу чотириста).

У випадку внесення вказаного розміру застави на відповідний рахунок підозрюваний звільняється з-під варти в порядку визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_6 покладаються такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом;

- не відлучатися з Миколаївської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця навчання;

- утримуватися від спілкування з підозрюваними, свідками та експертами стосовно вказаного кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Відповідно ч.8 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1