УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.08.2025 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , в режимі відеоконференції захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого детектива Підрозділу ТУ БЕБ в Одеській області ОСОБА_6 , що погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець республіки Казахстан, громадянин України, з вищою освітою, неодруженого, без дітей, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, якому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 255-1, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 203-2 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

І. Суть клопотання

23 серпня 2025 року до Київського районного суду м. Одеса надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що Підрозділом детективів Територіального управління Бюро економічної безпеки в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001528 від 14.12.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 2032, ч. 1 ст. 2551 КК України.

На переконання слідчого, у теперішній час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують обрання підозрюваному ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних по вказаному кримінальному провадженню;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

На думку слідчого застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_4 , процесуальних обов`язків.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Прокурор підтримав клопотання з наведених у ньому мотивів.

2.2. Захисник підозрюваного ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання та послався на необґрунтованість підозри ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення. Крім того, на думку адвоката, інші заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема, домашній арешт в нічний час доби здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Крім того, підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності.

Заявлені слідчим ризики, на думку адвоката, відсутні, оскільки підозрюваний має позитивні характеристики, а тому відсутні підстави для задоволення клопотання. За твердженням захисника, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби здатний забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 ,

2.4. Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1. Дослідивши клопотання, надані сторонами матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшов таких висновків.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

3.3. Оцінка обґрунтованості підозри

Зміст повідомлення про підозру

22.08.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 255-1, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 203-2 КК України.

Згідно з повідомленням про підозру кримінальні правопорушення були вчинені за таких обставин.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , не підкорюючись вимогам чинного законодавства України та загальноприйнятим правилам поведінки в суспільстві, використовуючи свої особисті якості та можливості, здобув повагу та авторитет серед осіб кримінальної спрямованості, які також підтримують «воровські традиції», як особа в статусі суб`єкта злочинного впливу.

Також, ОСОБА_4 взяв на себе функцію накопичення та утримання грошових коштів, майна чи інших активів (доходів від них), для наповнення так званого «воровського общака», здійснення розподілу коштів та майна серед осіб злочинного середовища, у тому числі доходів, одержаних злочинним шляхом.

У результаті чого, ОСОБА_4 , використовуючи кримінальне прізвисько « ОСОБА_8 », перебуваючи у так званому статусі «бродяги», як особа, яка веде «правильний» для «воровських» традицій спосіб життя, приблизно у серпні-вересні 2023 року, маючи рішучий, вольовий характер та лідерські якості, підтримуючи постійний зв`язок з іншими суб`єктами злочинного впливу, так званими «смотрящіми» та «положенцями», почав встановлювати на території Ізмаїльського та Болградського районів Одеської області свій злочинний вплив.

Крім того, ОСОБА_4 , починаючи з 2023 року, більш точний час не встановлено, діючи з метою з метою генерації нелегального прибутку, взяв на себе роль економічної складової серед осіб злочинного світу міста Ізмаїл та Ізмаїльського району Одеської області, та спільно з ОСОБА_9 та ОСОБА_10 організували діяльність незаконного грального закладу, в якому проводились азартні ігри у карткову гру у «покер».

Діяльність вказаного ігрового закладу на території м. Ізмаїл Одеської області повністю контролювалась ОСОБА_4 , а дохід від проведення незаконних азартних ігор розподілявся ОСОБА_4 між ним та іншими співучасниками, при цьому, окрема частина такого доходу призначалась на наповнення так званого «воровського общака» та забезпечення так званого «грєву» для осіб, які перебувають у місцях несвободи.

Відповідно до визначених обов`язків, ОСОБА_9 здійснював функції керівника (адміністратора) грального закладу та здійснював загальне керівництво гральним закладом, безпосередньо контролював ОСОБА_10 , якому надавав вказівки у телефонному режимі повідомляти гравців про день та час проведення азартних ігор, погоджував кандидатури осіб потенційних гравців, отримував від ОСОБА_10 звіти щодо коштів, які програвались чи вигравались гравцями за результатами проведеної гри, а також про наявність боргів, які накопичувались у гравців, про що доповідав ОСОБА_4 , визначав розмір заробітної плати дилерів, вів облік коштів, які витрачались на закупівлю побутової хімії, засобів гігієни та напоїв для грального закладу, а також на оплату комунальних послуг, надавав вказівки ОСОБА_10 щодо здійснення зазначених покупок та платежів.

Відповідно до визначених обов`язків, ОСОБА_10 здійснював функції розпорядника гри та вів облік ігрових фішок, безпосередньо наглядав за проведенням гри, перебуваючи у гральному залі, а також виконував функцію касира, тобто вів облік коштів, які програвались чи вигравались гравцями в процесі гри, отримував від гравців гроші за програши та виплачував виграші, доповідав ОСОБА_9 та ОСОБА_4 про наявність боргів, які накопичувались у гравців, спостерігав за дисципліною гравців під час проведення азартних ігор, у телефонному режимі повідомляв гравців про день та час проведення азартних ігор, запускав гравців до грального закладу, закупав напої для грального закладу, здійснював оплату комунальних послуг, прибирав приміщення грального закладу.

Відповідно до визначених обов`язків, ОСОБА_11 здійснював функції дилера (круп`є), тобто безпосередньо проводив азартну гру в «покер» з відвідувачами грального закладу, та при кожній новій роздачі ОСОБА_11 карт та здійсненням гравцями кінцевих ставок, із загальної кількості фішок, які перебували на гральному столі (так званий «банк»), ОСОБА_11 забирав по однієї фішці, що у свою чергу було доходом грального закладу.

Відповідно до визначеної ОСОБА_11 ролі, він безпосередньо підпорядковувався розпоряднику гри ОСОБА_10 .

Так, 03.04.2025 ОСОБА_9 , зателефонував ОСОБА_10 та повідомив про те, що до грального закладу прибуде особа (на ім`я ОСОБА_12 ), якого можливо допустити до участі в азартній грі.

Того ж дня, о 19:31, ОСОБА_13 , який діяв на підставі постанови прокурора про контроль за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту, за згодою ОСОБА_9 , прибув до незаконно організованого ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 грального закладу за адресою: АДРЕСА_3 , де у процесі гри у «покер», ОСОБА_13 отримав відповідні комбінації карт, виграв та при завершенні гри, ОСОБА_10 відразу виплатив ОСОБА_13 в якості виграшу гроші у сумі 2 500 гривень.

Разом з цим, про хід гри та результати її проведення, розміри програшів та виграшів, виплату виграшів, наявності та суми боргів, у тому числі про гру ОСОБА_13 , наступного дня ОСОБА_14 доповів ОСОБА_9 .

Крім того, 29.04.2025 о 18:44 ОСОБА_13 , який діяв на підставі постанови прокурора про контроль за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту, прибув до незаконно організованого ОСОБА_4 ОСОБА_9 та ОСОБА_10 грального закладу за адресою: АДРЕСА_3 , де у процесі гри у «покер», ОСОБА_13 , не отримавши відповідної комбінації карт, програв 14 600 гривень, які ОСОБА_13 передав ОСОБА_10 .

Разом з цим, при кожній новій роздачі дилером (круп`є) карт та здійсненням гравцями кінцевих ставок, із загальної кількості фішок, які перебували на гральному столі (так званий «банк»), круп`є забирав по однієї фішці, що у свою чергу було доходом грального закладу.

Разом з цим, про хід гри та результати її проведення, розміри програшів та виграшів, виплату виграшів, наявності та суми боргів, у тому числі про гру ОСОБА_13 , наступного дня ОСОБА_14 доповів ОСОБА_9 .

Крім того, 15.08.2025 о 20:30 ОСОБА_13 , який діяв на підставі постанови прокурора про контроль за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту, прибув до незаконно організованого ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 грального закладу за адресою: АДРЕСА_3 , де зателефонував ОСОБА_10 , який впустив його в середину приміщення та провів до грального залу.

Знаходячись всередині приміщення ОСОБА_10 , на прохання ОСОБА_13 , передав йому спеціальні гральні фішки для гри в «покер» на суму еквівалентну 3 500 гривень.

Після цього, ОСОБА_13 пройшов та присів за ігровий стіл, за яким функції дилера (круп`є) виконував ОСОБА_11 . Здійснюючи ставки разом з іншими учасниками, що перебували за столом, ОСОБА_13 грав у карткову азартну гру «покер», та періодично програючи та виграючи, ОСОБА_13 отримував від ОСОБА_10 додаткові фішки для продовження гри, облік яких вів ОСОБА_10 .

Не отримавши відповідної комбінації карт, ОСОБА_13 програв усі фішки, у результаті чого, відповідно до обліку, який вів ОСОБА_10 , у ОСОБА_13 сформувався борг перед гральним закладом на загальну суму 1000 гривень, які ОСОБА_13 передав ОСОБА_10 .

Разом з цим, при кожній новій роздачі ОСОБА_11 карт та здійсненням гравцями кінцевих ставок, із загальної кількості фішок, які перебували на гральному столі (так званий «банк»), ОСОБА_11 забирав по однієї фішці, що у свою чергу було доходом грального закладу.

Після закінчення гри, ОСОБА_13 залишив вказане приміщення.

Разом з цим, про хід гри та результати її проведення, розміри програшів та виграшів, виплату виграшів, наявності та суми боргів, у тому числі про гру ОСОБА_13 , наступного дня ОСОБА_14 доповів ОСОБА_9 .

Щодо обґрунтованості підозри

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Обґрунтованість повідомленого ОСОБА_4 підозри підтверджується наданими слідчим матеріалами, зокрема:

1.Результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій аудіо-, відеоконтроль особи та зняття інформації з електронних інформаційних систем, проведених стосовно ОСОБА_4 , ОСОБА_10 , ОСОБА_15 та інших осіб, відповідно до яких встановлено, що ОСОБА_4 використовує свій неформальний статус так званого «смотрящого за Бассарабією» в розмовах з іншими особами, вирішує з позиції «мирового судді» у кримінальному середовищі боргові спори між іншими особами, контролює та координує протиправну діяльність інших осіб, приймає та встановлює заходи конспірації незаконної діяльності, підтримує зв`язок з іншими суб`єктами злочинного впливу, здійснює розподіл грошових коштів, які надходять від проведення азартних ігор, а також здійснює вплив на інші кримінальні відносини та події, які відбуваються на території м. Ізмаїл Одеської області.

У розмовах між ОСОБА_15 та ОСОБА_4 зафіксовано як ОСОБА_4 повідомляє співрозмовника про те, що він ( ОСОБА_4 ) є «смотрящим за Бассарабією» та що він відкриває казино.

У розмовах між ОСОБА_4 та так званим «смотрящім за Ізмаїльстким СІЗО» ОСОБА_16 обговорюється підтримка, яка виражається у направленні до слідчого ізолятору ОСОБА_4 посилок, крім того, ОСОБА_4 повідомляє, що він володіє он-лайн казино та обіцяє надати можливість пограти в покер.

У розмовах з ОСОБА_15 , ОСОБА_4 надаються вказівки щодо заборони грати в борг, обговорюють розподіл коштів, отриманих від гри. Також, ОСОБА_15 у розмові називає ОСОБА_4 «смотрящім за каткой», тобто за грою в азартні ігри. Зафіксовано як ОСОБА_4 пояснює свою життєву позицію, а саме те, що він ніколи не працював за заробітну плату, що він «живе» (отримає прибуток) лише за рахунок того, що до нього звертаються люди для вирішення різних питань, а також про те, що джерелом доходу у нього є гральний «офіс». Також, ОСОБА_4 повідомляє про плани після закінчення війни повністю розповсюдити свій вплив на ОСОБА_17 .

У розмові між ОСОБА_4 та ОСОБА_15 , останній повідомляє, що він виграв 380 000 гривень, а також, що у нього є борг перед гральним закладом 42 000 грн, який ОСОБА_4 йому «обнулив». Також, зафіксована розмова про те, що невстановлена особа на ім`я ОСОБА_18 програв 3 мільйона.

У розмові по конфернецзв`язку між ОСОБА_4 , «смотрящім за Ізмаїльстким СІЗО» ОСОБА_16 та іншими особами, які утримуються під вартою, ОСОБА_4 приймає участь в обговоренні поведінки одного із заарештованих ОСОБА_19 на прізвисько « ОСОБА_20 », до якого «блатні» висувають претензії, а також ОСОБА_4 повідомляє, що він з особою на ім`я ОСОБА_21 (імовірно ОСОБА_22 ) визначались щодо його (« ОСОБА_23 ») образу життя та становища у кримінальному середовищі. Також, зі змісту розмови випливає, що ОСОБА_4 має можливості впливати на визначення становища осіб (підтримувати чи не підтримувати отримання особою відповідного статусу), які перебувають під вартою у місцях несвободи.

У телефонній розмові між ОСОБА_24 на прізвисько « ОСОБА_20 » та невстановленою особою на ім`я ОСОБА_25 обговорюється крадіжка наркотиків коноплі, та те, що вказану проблему буде вирішувати ОСОБА_4 , який має прибути з «пацанами». З контексту розмов ОСОБА_26 вбачається, що ОСОБА_4 з підпорядкованими йому особами здійснюють фізичний вплив на інших осіб, а також те, що за відсутності у місці ОСОБА_21 (імовірно ОСОБА_22 ), спірні питання у місці вирішує ОСОБА_4 на прізвисько « ОСОБА_8 » та особа на прізвисько « ОСОБА_27 », та те, що « ОСОБА_28 » «уделяють» по дві тисячі.

За результатами аудіо контролю, проведеного стосовно ОСОБА_4 , зафіксовано як останній перебуваючи в автомобілі обговорює з іншою особою своє спілкування зі «старшими» (тобто «ворами в законі») з приводу боргу, який виник у осіб ромської національності в результаті гри, які він має намір отримати використовуючи свій авторитет та можливості. Крім того, зафіксовано я ОСОБА_4 розповідає про те, що він передав до в`язниці «курево» (ймовірно марихуану) та як за це йому був вдячний «смотрящій». Обговорює необхідність тиску та залякування особи на ім`я ОСОБА_29 з метою отримання від нього 12 тисяч, можливість контрабанди цигарок з України (через м. Ізмаїл) до Румунії.

В розмові з невстановленою особою зафіксовано, як ОСОБА_4 розповідає про те, що він за чотири роки в місці налагодив все так, що зараз він отримує прибуток з різних джерел, у тому числі з протиправної діяльності (збут наркотиків), ним встановлені суми щомісячних відрахувань, які він розділяє навпіл з підпорядкованими йому «пацанами».

Надає вказівки ОСОБА_9 щодо організації повернення боргу від особи на ім`я ОСОБА_30 .

З контексту розмови з невстановленою особою вбачається, що ОСОБА_4 вимагає надати частину грошей, яку він відправить «старшому», тобто «вору в законі», що підтверджує його зв`язок з суб`єктами підвищеного злочинного впливу.

2.Результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій аудіо-, відеоконтроль особи, обстеження публічно недоступних місць та зняття інформації з електронних інформаційних систем, проведених стосовно ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , відповідно яких зафіксовано організацію та проведення незаконних азартних ігор, а також присутність ОСОБА_4 у приміщенні під час проведення азартної гри в покер.

Встановлено, що ОСОБА_9 та ОСОБА_10 підпорядковуються ОСОБА_4 у питаннях діяльності незаконного грального закладу, здійснюють облік коштів, отриманих незаконним шляхом, та обговорюють такі обставини з ОСОБА_4 .

Зафіксовано, як ОСОБА_9 отримує вказівки від ОСОБА_4 щодо примушення осіб повертати борг, який накопичився в результаті гри в покер.

У розмові між ОСОБА_10 та ОСОБА_31 зафіксовано, що останні виконують вказівку ОСОБА_4 щодо остаточного розрахунку (повернення боргу за гру) усіх осіб, які приймали участь у грі (з контексту гри в покер). Також, вказані особи між собою обговорюють те, що останнє слово щодо вирішення питань відносно розподілу коштів та спірних моментів належить ОСОБА_4 , як він скаже так і буде. Разом з цим, з контексту розмови вбачається, що ОСОБА_10 та ОСОБА_32 ставляться до ОСОБА_4 як до особи, яка вирішує спірні питання.

У розмові ОСОБА_10 з невстановленою особою встановлено, що ОСОБА_4 належить доля від отриманого виграшу.

Також, у розмові між ОСОБА_10 та ОСОБА_15 зафіксовано, що невстановлена особа на ім`я ОСОБА_25 у продовж місяця програла 100 тисяч, а особа на прозвисько « ОСОБА_33 » 13.02.2025 виграв 50 тисяч.

У розмові ОСОБА_10 та невстановленої особи зафіксовано, що під час його зміни в ніч з 15.02.2025 на 16.02.2025 виграш грального закладу склав 1 204000 грн, що особа на ім`я ОСОБА_34 програв більше 300 тисяч, особа на прізвисько « ОСОБА_35 » - 130 тисяч, а Томаш виграв 200 тисяч. Крім того, зафіксовано, що 19.02.2025 каса грального закладу складала 600 тисяч.

3.Результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину відносно ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та інших, відповідно до яких зафіксовано факт проведення азартної гри.

Зафіксовано, що свідок ОСОБА_13 03.04.2025 перебуває у приміщенні, де ведеться гра в покер, під час якої карти роздає ОСОБА_11 , а ОСОБА_10 присутній у залі та спостерігає за грою. У результаті гри свідок виграє 2500 грн та розрахунок з ним здійснює ОСОБА_10 .

Також, зафіксовано, що свідок ОСОБА_13 29.04.2025 перебуває у приміщенні, де ведеться гра в покер, під час якої карти роздають невстановлена особа, яку в процесі гри змінює ОСОБА_11 , а ОСОБА_10 присутній у залі та спостерігає за грою. У результаті гри свідок програє 14600 грн. У подальшому, вказаний факт і суму між собою в телефонній розмові обговорюють ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

4.Висновки семантико-текстуального дослідження, відповідно до якого встановлено, що у висловлюваннях ОСОБА_4 наявні мовні ознаки вказівок, наказів, розпоряджень стосовно коштів, отриманих від ігорного бізнесу, та розпоряджень з ними. Також, експертом встановлено, що відповідно до досліджених матеріалів досудового розслідування, ОСОБА_4 перебуває на верхівці ієрархічного об`єднання громадян, які забезпечують діяльність незаконного казино.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255-1, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 203-2 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. В межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідчий суддя не констатує та не має права констатувати винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення.

3.4. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема ризиків:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних по вказаному кримінальному провадженню;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

3.5. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, які згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належать до тяжких ч. 3 ст. 332 КК України.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого про те, що з огляду на військову агресію проти України в уповноважених органів ускладнене здійснення належного контролю за перетином особами державного кордону України. Зазначена обставина свідчить про можливість його перетину, у тому числі поза офіційними пунктами пропуску. А тому існуючі законодавчі обмеження для виїзду громадян України за кордон, на що звертала увагу сторона захисту, не виключають такої можливості.

Підозрюваний неодружений, без дітей, не має офіційного місця роботи.

Крім того, підозрюваний притягається до кримінальної відповідальності в інших кримінальних провадженнях.

Наведені обставини у своїй сукупності свідчать про те, що ОСОБА_4 усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, не маючи стримуючих факторів у вигляді міцних соціальних зв`язків та маючи значні матеріальні ресурси для тривалого перебування за кордоном, чому буде надано оцінку далі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Викладене переконує слідчого суддю в обґрунтованості доводів слідчого щодо наявності цього ризику.

3.6. Щодо ризику незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у кримінальному провадженні

Під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що:

- по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;

- по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Наведені обставини свідчать про обґрунтованість доводів прокурора в частині наявності ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою підбурення їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання неправдивих показань чи відмови від дачі показань на користь підозрюваної.

3.7. Знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

ОСОБА_4 володіє інформацією про кримінальне провадження стосовно нього, обставин, що є предметом доказування у кримінальному провадженні, а тому може безперешкодно знищити, сховати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження.

3.8. Щодо наявності підстав для застосування запобіжного заходу

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Також ч. 2 ст. 183 КПК України визначає виключний перелік осіб, до яких може бути застосований цей запобіжний захід. ОСОБА_4 належить до цього переліку як особа, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 цієї статті).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання. Втім, на переконання слідчого судді, жоден з цих запобіжних заходів не здатний запобігти встановленим ризикам.

Окрім обґрунтованості підозри та встановлених ризиків, слідчий суддя враховує також інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.

Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є пропорційним для запобігання ризикам, наведеним у клопотанні слідчого, а застосування підозрюваній іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який відповідає верхній межі, визначеній ч. 1 ст. 197 КПК України для цього запобіжного заходу. Необхідність визначення саме такого строку обумовлена тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершене, а підстави вважати, що наведені ризики можуть зникнути чи зменшитися раніше цього строку, відсутні. Водночас, строк дії запобіжного заходу не може перевищувати строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

3.9. Щодо інших ризиків

На переконання слідчого судді, стороною обвинувачення не доведена наявність інших зазначених у клопотанні ризиків.

3.10. Щодо визначення розміру застави

У відповідності до положення п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України,має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 255 - 255-3 КК України, у зв`язку з чим, приймаючи до уваги вказані вимоги та те, що кримінальне правопорушення у вчинені якого підозрюється ОСОБА_4 відсутні підстави для визначення відносно ОСОБА_4 застави.

За таких обставин клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з врахуванням строків застосування підлягає частковому задоволенню.

На підставі встановленого, керуючись ст.ст.176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого детектива Підрозділу ТУ БЕБ в Одеській області ОСОБА_6 , що погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001528 від 14.12.2023 року відносно ОСОБА_4 , - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» до 20.10.2025 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1