Справа № 643/586/26
Провадження № 1-кс/643/627/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.01.2026 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду у м. Харкові клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000778 від 15.07.2025,

ВСТАНОВИВ:

До Салтівського районного суду міста Харкова надійшло вказане клопотання прокурора.

З клопотання та доданих до нього матеріалів слідує, що обласною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000778 від 15.07.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 369-2 КК України, досудове розслідування в якому проводиться Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Харкові) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , будучи працівником правоохоронного органу, обіймаючи посаду слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, у невстановленому в ході проведення досудового розслідування місці та час, розробив злочинну схему отримання неправомірної вигоди від громадян України, для себе та третіх осіб, за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, а саме за вплив на посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо прийняття рішення про зняття з розшуку військовозобов`язаних осіб у вказаному ОРТЦК та СП, оновлення даних без загрози їх негайної мобілізації з приміщення ОРТЦК та СП, безперешкодне та швидке проходження військово-лікарської комісії з метою встановлення придатності до військової служби, їх подальшого бронювання та видачі їм військово-облікових документів.

Так, ОСОБА_4 , з метою реалізації свого злочинного умислу, наприкінці 11.07.2025 приблизно о 17:00 год., перебуваючи на вул. Університетській в м. Харкові біля пам`ятника Воїнам за незалежність і свободу України, запропонував військовозобов`язаному ОСОБА_5 за неправомірну вигоду в розмірі 3000 доларів США вплинути на прийняття невстановленими в ході досудового розслідування посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_1 рішення щодо зняття ОСОБА_5 з розшуку у відповідних базах даних, оновлення даних без загрози його негайної мобілізації з приміщення ОРТЦК та СП, безперешкодного та швидкого проходження військово-лікарської комісії з метою встановлення придатності до військової служби, подальшого його бронювання та внесення даних до Єдиного електронного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» для формування електронного військового облікового документа.

ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що ОСОБА_4 має значні особисті зв`язки із посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_1 , зрозумів, що без послуг ОСОБА_4 в оновленні даних та зняття його з розшуку, він може бути мобілізований до лав Збройних Сил України, погодився на протиправну пропозицію.

Так, на виконання свого злочинного умислу, ОСОБА_4 періодично зустрічався із ОСОБА_5 та під час особистих зустрічей обговорював деталі схеми надання йому неправомірної вигоди, надав перелік необхідних документів для організації зняття останнього з розшуку ІНФОРМАЦІЯ_1 , оновлення даних без загрози його негайної мобілізації з приміщення ОРТЦК та СП, безперешкодного та швидкого проходження військово-лікарської комісії з метою встановлення придатності до військової служби, подальшого бронювання ОСОБА_5 та внесення даних до Єдиного електронного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» для формування електронного військового облікового документа.

У подальшому, 21.11.2025 приблизно о 12:05 год. ОСОБА_4 зустрівся з ОСОБА_5 неподалік відділення «Ощадбанк» за адресою: м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 34, де отримав від останнього копії документів, необхідних для оновлення його даних в ІНФОРМАЦІЯ_2 , подальшого бронювання та внесення даних до Єдиного електронного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» для формування електронного військового облікового документа, після чого вони разом прослідували на автомобілі ОСОБА_5 Nissan Qashqai, н.з. НОМЕР_1 , до місця фактичного проживання ОСОБА_5 .

Надалі, 21.11.2025 приблизно о 12:34 год. ОСОБА_4 , перебуваючи в автомобілі Nissan Qashqai, н.з. НОМЕР_1 , припаркованому поряд з будинком, розташованим за адресою: м. Харків, пров. Аптекарський, 9, отримав від ОСОБА_5 неправомірну вигоду у розмірі 3000 доларів США.

Після чого, ОСОБА_4 забезпечив передачу документів ОСОБА_5 до ІНФОРМАЦІЯ_1 та вплинув на прийняття невстановленою в ході досудового розслідування службовою особою ІНФОРМАЦІЯ_1 рішення щодо зняття з розшуку ОСОБА_5 , оновлення його даних без загрози його негайної мобілізації з приміщення ОРТЦК та СП, безперешкодного та швидкого проходження військово-лікарської комісії з метою встановлення придатності до військової служби та внесення даних до Єдиного електронного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» для формування електронного військового облікового документа.

14.01.2026 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 369-2 КК України, а саме одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави.

14.01.2026 на підставі ухвали слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова від 13.01.2026 проведено обшук за місцем здійснення діяльності ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено:

- витяг з системи «Оберіг» на імя ОСОБА_5 на 5 арк.;

- заява про видачу військово-облікового документу ОСОБА_5 на 1 арк.;

- копія паспорту та картки платників податків ОСОБА_5 на 2 арк.;

- клопотання «Газмережі» Харківська міська філія» №108.2-380 від 20.11.2025 на 1 арк.

У вилучених документах може міститись інформація щодо протиправної діяльності працівників правоохоронних органів та інших осіб, відомості про обставини, що встановлюються в ході досудового розслідування, а тому можуть бути речовими доказами у кримінальному провадженні.

Так, вилучені документи є речовими доказами у кримінальному провадженні, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, є необхідність в накладенні арешту на вище вказане майно.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього документи, встановив таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням. Вказані обставини стороною обвинувачення доведені.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Абзацом другим ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання було подано 15.01.2026, тобто з дотриманням прокурором вимог ч. 5 ст. 171 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя доходить висновку про необхідність накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно зберегло у собі сліди вчиненого кримінального правопорушення чи інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо.

Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі. Арешт майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Натомість, відмова у задоволенні клопотання про арешт майна може потягнути його безповоротну втрату.

Відтак, всі обставини проаналізовані та досліджені в сукупності, свідчать про можливість і необхідність накладення арешту на майно у цьому кримінальному провадженні з точки зору наявності передбачених законом підстав.

Керуючись ст. 98, 131, 132, 170 173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні № 0000778 від 15.07.2025, на тимчасово вилучене 14.01.2026 в ході обшуку за місцем здійснення діяльності ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме на:

- витяг з системи «Оберіг» на імя ОСОБА_5 на 5 арк.;

- заява про видачу військово-облікового документу ОСОБА_5 на 1 арк.;

- копія паспорту та картки платників податків ОСОБА_5 на 2 арк.;

- клопотання «Газмережі» Харківська міська філія» №108.2-380 від 20.11.2025 на 1 арк.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_6