Провадження № 1-кп/204/1120/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2025 року Чечелівський районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого: судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001404 внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань 25 листопада 2024 року, за обвинуваченням: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 258 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_5 , захисників: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , законних представників: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , обвинувачених: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту. Окрім цього, заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу обраного відносно обвинувачених: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . В обґрунтування свого клопотання зазначив, що обвинувачені ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років, діяли у співпраці з представниками держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, усвідомлюючи тяжкість, реальність та невідворотність покарання у разі визнання їх винними у вчиненні кримінального правопорушення, після застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, обвинувачені можуть змінити місце фактичного мешкання, виїхати за межі території України, виїхати на тимчасово окуповану територію України, а отже наявний ризик переховування від суду. Наявність ризику можливості вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому обвинувачуються, обґрунтовується фактом того, що обвинувачені, будучи проросійськи налаштованими особами, можуть продовжити вчиняти протиправну діяльність, яка спрямована на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності, недоторканості та обороноздатності України, продовжити контакт з представниками спецслужб Російської Федерації, з метою надання допомоги в проведенні підривної діяльності проти України.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_6 не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду. Щодо клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу заперечував. В обґрунтування свого клопотання зазначив, що прокурор, зазначаючи у своєму клопотанні наявність ризиків, не надає жодних доказів наявності таких ризиків. Зазначені прокурором у своєму клопотанні ризики нічим не підтвердженні та не обґрунтовані. Його підзахисний раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, а тому посилання прокурора на можливість вчинення нового кримінального правопорушення або ж продовження вчинення даного правопорушення не можливо взяти до уваги. Просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та обрати відносно його підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

В судовому засіданні законний представник обвинуваченого ОСОБА_9 підтримала думку захисника ОСОБА_6 .

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав думку захисника.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_7 не заперечувала проти призначення обвинувального акту до судового розгляду. Щодо клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу, заперечувала. В обґрунтування своїх заперечень зазначила, що зазначені прокурором у своєму клопотанні ризики є необґрунтованими. Її підзахисний має постійне місце проживання, іншого місця мешкання не має. У ОСОБА_4 є лише батько, у якого її підзахисний перебуває на утриманні, а тому змінити місце проживання її підзахисний не матиме змоги, оскільки у нього для цього не має матеріального забезпечення. Щодо можливості вчинити інше кримінальне правопорушення, то вказане є лише припущенням прокурора, яке нічим не обґрунтоване. Просила відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

В судовому засіданні законний представник обвинуваченого ОСОБА_8 підтримав думку захисника.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку захисника.

Вислухавши думки учасників підготовчого судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження суд, вважає, що дане кримінальне провадження підсудне Чечелівському районному суду міста Дніпра, підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п. п. 4-8 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України, або повернення обвинувального акту - не встановлено, тому дане кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Розглядаючи клопотання прокурора щодо продовження застосування до обвинувачених запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що ухвалами слідчих суддів Чечелівського районного суду міста Дніпра від 01 липня 2025 року було обрано відносно обвинувачених запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який вподальшому неодноразово було продовжено.

Відповідно до ч. 3 статті 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно зі змістом ст. ст. 131-132 КПК України - запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали суду.

Так, надаючи оцінку доводам прокурора, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

У відповідності до п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-які із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Обставини, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, відповідно до якої, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснювати дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

При вирішенні клопотання прокурора про продовження відносно обвинувачених: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги ч. 2 ст. 177 КПК України, відповідно до якої підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснювати дії, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Оцінюючи ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд зазначає, що обвинувачені можуть переховуватися від суду, окрім цього існує певна ймовірність того, що обвинувачені з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, можуть вдатися до відповідних дій.

На користь реального існування вказаного ризику слід віднести те, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 258 КК України за яке в разі визнання останніх винуватими у вчиненні вказаного кримінального правопорушення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від семи до дванадцяти років позбавлення волі, а тому з великою ймовірністю обвинувачені можуть вчинити дії щодо уникнення покарання за вчинене кримінальне правопорушення, враховує, що така оцінка стосується перспективних фактів, тому суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти визначеним ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

Судом також береться до уваги й той факт, що на території України, починаючи, з 24 лютого 2022 року, введено воєнний стан, а тому у ОСОБА_3 та ОСОБА_4 збільшуються можливості для ухилення від суду, адже у держави наразі з об`єктивних причин відсутні можливості в повному обсязі виконувати органами влади свої повноваження на певних територіях, що в свою чергу погіршує можливість здійснення контролю за поведінкою обвинувачених.

Вирішуючи питання наявності ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України судом враховано той факт, що обвинувачені: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , беручи до уваги обставини вчинення кримінального правопорушення можуть продовжити вчиняти протиправну діяльність, яка буде спрямована на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності, недоторканості та обороноздатності України, продовжити контакт з представниками спецслужб Російської Федерації, з метою надання допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, що у свою чергу свідчить про наявність вказаного ризику.

Суд вважає, що обраний та продовжений відносно обвинувачених запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку і кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

При цьому, застосований до обвинувачених запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості інкримінованого діяння, а встановлені ризики є дійсними та триваючими, а тому на даний час виключається можливість зміни міри запобіжного заходу на більш м`який.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинувачених суд на даному етапі не встановив.

Тому ризики передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на які посилається прокурор, які слугували підставою для обрання запобіжного заходу відносно обвинувачених, не змінилися та мають місце й в теперішній час, що вказує на недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу і продовження існування ризиків, а тому обрання обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу.

За таких обставин суд приходить до висновку, що підстави для продовження запобіжного заходу відносно обвинувачених у вигляді тримання під вартою не відпали, більш м`які запобіжні заходи не в змозі гарантувати їх належну поведінку, а тому дію обраного запобіжного заходу слід продовжити на 60 днів, без визначення розміру застави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 35, 77, 81, 350, 369, 371, 372, 376 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд по кримінальному провадженню № 0001404 внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань 25 листопада 2024 року, за обвинуваченням: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 258 КК України, у відкритому судовому засіданні 09 грудня 2025 року на 15:00 год. в залі судового засідання № 18 Чечелівського районного суду міста Дніпра за адресою: пр. Лесі Українки, 77 «б», місто Дніпро.

Судовий розгляд по кримінальному провадженню здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

В судове засідання викликати учасників процесу, доставити обвинувачених.

Згідно ст. 317 КПК України роз`яснити учасникам судового провадження можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченим: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 07 лютого 2025 року включно, без визначення розміру застави.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 07 лютого 2025 року включно, без визначення розміру застави.

Копію ухвали направити до Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№ 4)», для виконання.

В задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на не пов`язаний із триманням під вартою, - відмовити.

Ухвала в частині продовження строку дії запобіжного заходу може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

В іншій частині ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1