н/п 1-кп/766/4393/25
У Х В А Л А

про призначення судового розгляду

та продовження строку дії запобіжного заходу

29.10.2025 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області колегіально в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2

ОСОБА_3

за участю секретаря: ОСОБА_4

прокурора: ОСОБА_5

обвинуваченого (в режимі відеоконференції): ОСОБА_6

захисника (в режимі відеоконференції): ОСОБА_7

під час відкритого підготовчого судового засідання в залі суду м. Херсона, проведеного в режимі відеоконференції з Державною установою «Миколаївський слідчий ізолятор», з розгляду кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР 20.01.2025 за №0000023 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України -

(обвинувальний акт з додатками відносно якого до суду надійшов 16.09.2025 з Херсонської обласної прокуратури, відносно ОСОБА_6 на стадії досудового розслідування ухвалою слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 26.06.2025 обрано запобіжний захід у вигляді «тримання під вартою»), -

в с т а н о в и в:

На розгляд до Херсонського міського суду Херсонської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

І. Обґрунтування можливості призначення судового розгляду

Обвинувальний акт складено з дотриманням вимог КПК України і поверненню прокурору не підлягає, підстави для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження відсутні. Дане кримінальне провадження підсудне Херсонському міському суду Херсонської області, а тому підстави для прийняття рішення згідно пунктів 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України відсутні.

Сторони вважають за можливе призначити судовий розгляд у даному кримінальному провадженні, отже провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_6 підлягає призначенню до судового розгляду.

ІІ. Вирішення питань, пов`язаних з підготовкою до судового розгляду

Клопотань від сторін кримінального провадження, пов`язаних з призначенням справи до судового розгляду не поступало.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Відповідно до ч. 3 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних. Кримінальне провадження стосовно кількох обвинувачених розглядається судом присяжних стосовно всіх обвинувачених, якщо хоча б один з них заявив клопотання про такий розгляд.

Кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, крім здійснення кримінального провадження у суді, в якому до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною було визначено склад суду за участю присяжних (ч. 10 ст. 615 КПК України).

З огляду на викладене викладене підстав для розгляду даного кримінального провадження судом присяжних не вбачається.

Коло осіб, які беруть участь, у судовому розгляді є наступним: прокурор, обвинувачений, захисник.

ІІІ. Вирішення питання щодо запобіжного заходу

1.Доводи клопотання сторони обвинувачення

Прокурором під час підготовчого судового засідання було заявлено клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді «тримання під вартою» без визначення розміру застави стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 , на обґрунтування якого зазначено про наявність ризику переховування обвинуваченого від суду, в тому числі і на окупованій території України. Крім того, обвинувачений ОСОБА_6 поширює військово значущу інформацію особам, які діють в інтересах російської федерації та координують функціонування антиукраїнських медіаплатформ у всесвітній мережі Інтернет, які можуть сприяти у перетині державного кордону України через неконтрольовані його ділянки, що межують з рф або сприяти у перетині на лівобережну частину Херсонської області, яка наразі перебуває під окупаційною владою країни-агресора з метою уникнення кримінальної відповідальності. Також обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, оскільки передавав інформацію про місця дислокації сил та засобів Збройних Сил України та інших сил оборони, створених відповідно до законодавства України на території м. Херсона, що не виключає подальшого поширення та передачі вказаної інформації іншим особам, зокрема й тим, що перебувають на непідконтрольній території України. Обставини вчинення кримінального правопорушення, в якому обвинувачується ОСОБА_6 свідчать про те, що заявлені ризики виправдовують тримання його під вартою, а більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання цим ризикам.

2.Доводи сторони захисту.

Захисник ОСОБА_7 заперечив проти клопотання прокурора, вважаючи можливим застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_6 заперечив свою причетність до інкримінованих йому протиправних дій, а тому вважав безпідставним його подальше тримання в умовах слідчого ізолятору.

IV. Оцінка та висновки суду.

Заслухавши думки учасників судового засідання, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд, враховуючи характер інкримінованих кримінальних правопорушень, мету і підстави застосування запобіжних заходів, визначені ст. 177 КПК України, дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора та продовження обраного раніше запобіжного заходу.

Ухвалою слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 26.06.2025 відносно ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який востаннє було продовжено ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 23.09.2025 строком до 21.11.2025 (включно).

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення (ч. 3 ст. 331 КПК України). Строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів (ч. 1 ст. 197 КПК України).

За приписами ч. 6 ст. 176 КПК під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений п. 5 ч. 1 цієї статті (тримання під вартою).

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину за санкцією одного з яких можливе призначення покарання у виді позбавлення волі строком на 15 років або довічне позбавлення волі з конфіскацією майна, що за своїм змістом та порядком відбування унеможливлює застосування альтернативних покарань, не пов`язаних з позбавленням волі.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Враховуючи вимоги ч. 3 ст. 199 КПК України, суд при вирішенні питання щодо доцільності подальшого тримання під вартою обвинуваченого, повинен враховувати зокрема таке: чи не зменшився заявлений ризик або чи не з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; встановити наявність обставин, які перешкоджають завершенню провадження до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на існування таких ризиків:

- ризик переховування обвинуваченого від суду;

- ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Оцінюючи наявність ризиків, які можуть стати підставою для продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, суд враховує можливість обвинуваченого:

1) переховування від суду. Так, останній обвинувачується у вчиненні злочину, який є особливо тяжким та за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк 15 років або довічне позбавлення волі з можливістю призначення додаткового покарання. Звільнення від кримінальної відповідальності чи звільнення від відбування покарання з випробуванням за вчинення такого характеру злочинів КК України виключає. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні Європейського суду з прав людини «Бессієв проти Молдови» вказано, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

2) ризик вчинення іншого кримінального правопорушення або продовження вчинення вже вчиненого злочину. Обґрунтованим вважає суд і твердження сторони обвинувачення щодо існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки злочин, інкримінований обвинуваченому було вчинено у співпраці з представниками держави-агресора, зокрема, вчинив державну зраду, що саме по собі і створює підвищену вірогідність того, що існує достатнє підґрунтя для продовження протиправної діяльності на користь держави-агресора, оскільки не виключена наявність інформаційних зв`язків з представниками держави-агресора, у разі ігнорування відповідних фактів, можуть бути створені додаткові передумови як інформаційної так і зовнішньої безпеки України, що в умовах воєнного стану є неприпустимим.

Суспільна небезпека злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України полягає у тому, що особа з використанням умов воєнного стану, співпрацює з представниками держави-агресора на шкоду власній державі, тим самим свідомо допомагає агресору. За таких обставин суд зауважує, що ОСОБА_6 інкриміновано вчинення кримінального правопорушення проти основ національної безпеки України, що суттєво підвищує рівень суспільної небезпечності діяння, що на переконання суду унеможливлює пом`якшення раніше застосованого запобіжного заходу, метою якого є посилений контроль за діями обвинуваченого та недопущення вчинення інших дій, направлених на співпрацю з рф, а тому є неможливим застосування не лише домашнього арешту, а й не може бути визначено жодного розміру застави.

При вирішенні питання суд бере до уваги у сукупності обставини, які передбачені ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, яке може бути застосоване до ОСОБА_6 у разі доведення обсягу обвинувачення під час судового розгляду; репутацію обвинуваченого, який на обліку у лікарів-нарколога та психіатра не перебуває, проте відомості про міцні соціальні зв`язки відсутні, як то сім`я або офіційне працевлаштування, судом також враховуються вік та стан здоров`я обвинуваченого, які не перешкоджають подальшому утриманню в умовах ізоляції від суспільства, оскільки даних на підтвердження неможливості утримання обвинуваченого під вартою до суду не надходило, що дає можливість зробити висновок про те, що його здоров`я не перешкоджає перебуванню у місцях попереднього ув`язнення.

Отже, запобіжний захід був обґрунтовано застосований з урахуванням даних про особу обвинуваченого, тяжкості злочину, який йому інкримінується та інших обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання такого запобіжного заходу, передбачених ст. ст. 176-178, 181-183, 193-194, 196 КПК України, оскільки вищевказане в своїй сукупності, вказує на наявність ризиків, які були підставами для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу і не перестали існувати, а тому застосування до останнього більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам можливості переховування від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення або продовження кримінального правопорушення, в якому обвинувачується.

Саме продовження строку запобіжного заходу до обвинуваченого, на думку суду відповідає охороні прав і інтересів як суспільства, так і свідків, що не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши у сукупності всі обставини, з метою запобігти спробам обвинуваченого ухилитися від суду, від виконання процесуальних дій, перешкодити встановленню істини у справі, забезпечити виконання ним процесуальних рішень, суд вбачає підстави для задоволення клопотання прокурора, з урахуванням цілей п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, принципу правової визначеності, вважає доцільним, продовжити дію раніше обраного запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27, 176-178, 181-183, 193, 194, 199, 314-317, 331, 369, 372, 376 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України у відкритому судовому засіданні у приміщенні Херсонського міського суду Херсонської області (м. Херсон, вул. Володимира Примаченка, 6/29)

на «10» годину «00» хвилин «06» жовтня 2025 року.

Повідомити про день, час та місце судового засідання прокурора, обвинуваченого, захисника.

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу щодо обвинуваченої задовольнити.

* Продовжити строк «тримання під вартою» ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, на 60 днів

до «27» грудня 2025 року включно без визначення застави.

Судовий розгляд кримінального провадження буде здійснюватись колегією суддів Херсонського міського суду Херсонської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Роз`яснити учасникам судового провадження їх право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження за наявності відповідного клопотання.

Ухвала може бути оскаржена в частині продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченим, його захисником, законним представником, прокурором протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Головуючий: ОСОБА_8

Судді: ОСОБА_9

ОСОБА_10