печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2025 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

представника особи, яка подала клопотання, адвоката: не з`явилася,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням Акціонерного товариства «Перший Київський машинобудівний завод» в особі голови правління ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.01.2022 у справі №757/3794/22-к в рамках кримінального провадження №0000970 від 17.11.2021,-

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Перший Київський машинобудівний завод» в особі голови правління ОСОБА_3 звернулося до слідчого судді із клопотанням про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.01.2022 у справі №757/3794/22-к в рамках кримінального провадження №0000970 від 17.11.202, а саме: на будівлю складу двигунів, загальною площею 474,8 кв.м, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна: 389; нежитловий будинок літера «Т» західної прохідної, загальною площею 1024,6 кв. реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна: 389; будівлю цеху №14, загальною площею 2354,8 кв.м, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна: 389; будівлю кисневої газової станції, загальною площею 392,5 кв.м, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна: 389.

В обґрунтування клопотання зазначає, що 08.07.2025 Господарським судом міста Києва в справі №910/855/25 за позовом АТ «ПКМ3» до ТОВ «Агроміл Дистрибьюшн» про витребування майна та припинення права іпотеки, затверджено мирову угоду, укладену між АТ «ПКМ3» та ТОВ «Агроміл Дистрибьюшн». Дана мирова угода стосувалася прав та обов?язків сторін щодо нерухомого майна. Відповідно до умов затвердженої мирової угоди, в зв?язку з визнанням недійсними результатів електронних торгів від 07.10.2019 з продажу лоту № 435906 (Нерухоме майно загальною площею 6399,2 кв.м), на підставі постанови Північного апеляційного господарського суду від 22.07.2020 у справі №910/14680/19 за позовом Фонду державного майна України до Драбівського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Черкаській області, Державного підприємства «Сетам», Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроміл Дистрибьюшн», з метою повноти та остаточного врегулювання спору, ТОВ «Агроміл Дистрибьюшн» визнало право власності за АТ «ПКМЗ» на Нерухоме майно. Сторони цією мировою угодою підтвердили, що у зв?язку з визнанням недійсними результатів електронних торгів від 07.10.2019 з продажу лоту №435906 (Нерухоме майно загальною площею 6399,2 кв.м), права сторін повинні повернутися у стан, що існував до відповідної державної реєстрації прав ТОВ «Агроміл Дистрибьюшн». Для державної реєстрації права власності за АТ «ПКМ3» на Нерухоме майно, АТ «ПКМ3» (або уповноважені ним особи) як заявник та заінтересована особа у внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, повинен звернутися за отриманням адміністративної послуги у сфері державної реєстрації речових прав та їх обтяжень, та подати ухвалу суду про затвердження (визнання) мирової угоди у справі 3 910/855/25 як підставу для державної реєстрації прав АТ «ПКМ3», зокрема, для поновлення записів про речові права АТ «ПКМ», що існували до проведення державної реєстрації прав ТОВ «Агроміл Дистрибьюшн». АТ «ПКМ3» не має можливості оформити належним чином право власності на Нерухоме майно. Відтак виникає необхідність у частковому скасуванні арешту та забороні на вчинення реєстраційних дій для надання можливості АТ «ПКМЗ» зареєструвати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відомості про об?єкти нерухомості. АТ «ПКМЗ» є фактичним землекористувачем земельних ділянок, на яких розташоване Нерухоме майно. Нерухоме майно обліковується на балансі АТ «ПКМ3».

В судове засідання представник особи, яка подала клопотання - адвокат ОСОБА_4 не з`явився, про день, час, місце розгляду скарги повідомлений у встановленому законом порядку, на адресу суду надійшла заява про розгляд клопотання за його відсутності, вимоги клопотання підтримав.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про день, час, місце розгляду справи повідомлений належним чином, на адресу суду надійшла заява про розгляд клопотання за його відсутності та письмові заперечення.

Згідно ст. 27, ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду скарги фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Згідно ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог клопотання за відсутності в судовому засіданні особи, яка подала клопотання, та прокурора, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, письмові заперечення прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань, за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000970 від 17.11.2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

У вказаному кримінальному провадженні ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.01.2022 року №757/3794/22-к задоволено клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва Другого управління організації i процесуального керівництва кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення y відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 та накладено арешт на об`єкти нерухомості - будівлі і споруди, та заборонено державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації прав (в тому числі Міністерству юстиції України та його територіальним органам, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київській, Севастопольській міській, районним, районним у містах Києві та Севастополі державним адміністраціям, акредитованим суб`єктам, нотаріусам, іншим особам та органам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень») вчиняти будь-які реєстраційні дії, в тому числі, але не обмежуючись, державну реєстрацію права власності та інших речових прав на нерухоме майно, державну реєстрацію обтяжень речових прав на нерухоме майно, скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно, а також вносити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи про державну реєстрацію права власності та інших речових прав та їх обтяжень, записи про скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень, зміни до таких записів, щодо нерухомого майна Акціонерного товариства «Перший київський машинобудівельний завод» (ідентифікаційний код юридичної особи 14308569, адреса: Україна, 03057, просп. Перемоги (перейменовано на пр-т Берестейський) буд. 49/2, попередня назва Публічне акціонерне товариство «Науково-виробниче підприємство «Більшовик») в тому числі на: будівлю складу двигунів, загальною площею 474,8 кв.м, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна: 389; нежитловий будинок літера «Т» західної прохідної, загальною площею 1024,6 кв. реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна: 389; будівлю цеху №14, загальною площею 2354,8 кв.м, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна: 389; будівлю кисневої газової станції, загальною площею 392,5 кв.м, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна: 389.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу .

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, за змістом ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.01.2022 року №757/3794/22-к встановлено, що арешт на зазначене майно було накладено з метою забезпечення збереження речових доказів та визначення порядку зберігання речових доказів.

Постановою слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 від 20.01.2022 року майно, на арешті якого наполягав прокурор визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя приймає до уваги доводи сторони обвинувачення, викладені в запереченнях прокурора в яких обґрунтованонаведено факти на підтвердження необхідності подальшого арешту вказаного майна.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене приходжу до висновку, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Слідчий суддя враховує ту обставину, що майно, яке може мати ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Так у клопотанні про скасування арешту майна не наведено достатньо доказів того, що потреба в подальшому арешті майна, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні відпала, на противагу чого, як встановлено в ухвалі про накладення арешту на майно, органом досудового розслідування у обґрунтовано такий ступінь втручання в право власності з метою збереження речових доказів.

На підставі викладеного та враховуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а суб`єктом звернення у клопотанні не наведено об`єктивних підстав, що дали б слідчому судді можливість дійти висновку про те, що на даній стадії досудового розслідування у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна відпала потреба, вважаю, що в задоволенні клопотання cлід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 170, 174, 307, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Акціонерного товариства «Перший Київський машинобудівний завод» в особі голови правління ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.01.2022 у справі №757/3794/22-к в рамках кримінального провадження №0000970 від 17.11.2021 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1