ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2615/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" вересня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві заяву захисника ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва, головуюча у справі - суддя ОСОБА_4 , перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0004436, справа № 753/22108/20, відносно ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних провапорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України.

09.09.2025 року захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_3 подав заяву про відвід головуючої судді ОСОБА_4 , яка у порядку ст. 35 КПК України передана для розгляду судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

Підстави для відводу судді ОСОБА_4 , на які посилається захисник, полягають в наступному:

1) на переконання сторони захисту вказане кримінальне провадження, а також кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000823, справа № 753/7698/15-к, відносно ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального провапорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, яке теж перебуває на розгляді у судді ОСОБА_4 , були порушені за вказівкою чоловіка головуючої судді ОСОБА_4 - ОСОБА_7 з метою неповернення великої суми коштів ОСОБА_6 . За попередньою домовленістю ОСОБА_7 зі своєю дружиною, вищевказані кримінальні провадження до свого провадження отримала суддя ОСОБА_4 з метою тримання під вартою ОСОБА_6 задля того, аби нати та контролювати місцезнаходження обвинуваченого;

2) вищеперераховані кримінальні провадження суддею ОСОБА_4 умисно не було об`єднано в одну справу;

3) у кримінальному провадженні, відомості про яке внесене до ЄРДР за № 0004436 відносно ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних провапорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України, умисно, без ухвалення письмового процесуального рішення (ухвали), позбавила ОСОБА_6 можливості бути присутнім під час слухання справи з метою ненадання обвинуваченим показів, а також, аби останній не мав змоги задавати питань потерпілим, свідкам та заявляти клопотання;

4) суддя ОСОБА_4 умисно порушує присягу судді, норми закону та вчиняє кримінальні правопорушення при розгляді справи, прикриваючи свого чоловіка ОСОБА_7 .

В судове засідання ні адвокат ОСОБА_3 , ні обвинувачений ОСОБА_6 не прибули до суду, однак захисником було скеровано заяву про те, що від 17.09.2025 року у адвоката ОСОБА_3 відсутні повноваження представляти інтереси ОСОБА_6 , на підставі заяви про розірвання договору в односторонньому порядку від 16.09.2025 року.

Прокурор заперечила у задоволенні заяви про відвід, оскільки захисником не наведено підстав, які передбачені КПК України, як підстави для відводу судді. Крім того, ознайомившись із матеріалами кримінального провадження відносно ОСОБА_6 , наголосила на тому, що сторона захисту зловживає правом на відвід, оскільки заявлений відвід головуючий судді у вказаному кримінальному провадженні з подібних підстав є п`ятим.

Розглядаючи заяву про відвід судді ОСОБА_4 , суд виходить із наступного.

Згідно із ч. 1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до ч. 2 ст. 80 КПК України за цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. При цьому, частиною 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 75 КПК України передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обгрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У своєму рішенні у справі "Білуха проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад, відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності ("Фей проти Австрії", "Ветштайн проти Швейцарії"). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду ("Пуллар проти Сполученого Королівства").

Також, стосовно об`єктивного критерію слід визначити окремо від поведінки головуючого у справі судді, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими ("Ветштайн проти Швейцарії", "Ферантелі та Сантанжело проти Італії"). Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного ("Ветштайн проти Швейцарії").

Реагуючи на доводи захисника, слід зауважити, що на підставі пп. 2.3.2 п. 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду із змінами, внесеними згідно із рішенням Ради суддів України від 26.03.2025 № 15, погодженими наказом ДСА України від 31.03.2025 №119 , визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом:

автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи;

пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ;

розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді;

визначення складу суду з метою заміни судді (суддів);

повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Таким чином, вищевказані кримінальні провадження до свого провадження суддя ОСОБА_4 отримала виключно на підставі проведеного автоматизованого розподілу судових справ між суддями.

Узагальнюючи вищевикладене, розглянувши заяву про відвід головуючої судді ОСОБА_4 , суд приходить до висновку, що захисником не наведено переконливих фактів на підтвердження того, що головуюча у справі суддя ОСОБА_4 є небезсторонньою чи упередженою при розгляді кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України, водночас системний аналіз заяви про відвід вказує на те, що сторона захисту не погоджується із прийнятими судею ОСОБА_4 процесуальними рішеннями, що не може бути підставою для відводу.

Вдодночас доводи сторони захисту, що стосуються особи на ім"я ОСОБА_7 , на даний момент являються лише версією сторни захисту, перевірити які слід, в порядку передбаченому КПК України, в рамках окремого кримінального провадження.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 75,76, 80, 81 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних провапорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: