ЦЕНТРАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. МИКОЛАЄВА
н/п 1-кс/490/4570/2025 У Х В А Л А
21.11.2025р. слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Управління СБ України в Херсонській області ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Севастополь, АР Крим, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,
04.11.2025р. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України, у порядку ст. 278 КПК України.
Згідно повідомлення про підозру досудовим розслідування встановлено, що у 2015 році під час окупації рф частини території України, громадянин України ОСОБА_6 , будучи суддею Севастопольського апеляційного господарського суду та маючи достатній рівень освіти, спеціальних знань і життєвого досвіду для усвідомлення фактів тимчасової окупації території України з боку рф, з власної ініціативи, добровільно вирішив особисто взяти участь в утворенні та функціонуванні на території Автономної Республіки Крим системи незаконних органів окупаційної судової влади.
27.10.2015 ОСОБА_6 зайняв посаду т.зв. «мирового судьи Гагаринского судебного района города Севастополя судебного участка № 6».
Після чого, рішенням Вищої Ради Правосуддя №1121/0/15-17 «Про звільнення суддів судів Автономної Республіки Крим і міста Севастополя на підставі пункту 3 частини шостої статті 126 Конституції України та залишення без розгляду рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України стосовно суддів: господарського суду Автономної Республіки Крим ОСОБА_7 , господарського суду міста Севастополя ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , окружного адміністративного суду Автономної Республіки Крим ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , Севастопольського апеляційного господарського суду ОСОБА_12 , апеляційного суду міста Севастополя МоцногоМ.В.» ОСОБА_6 звільнено з посади судді на підставі пункту 3 частини шостої статті 126 Конституції України.
У подальшому, реалізовуючи свій злочинний умисел на зайняття посади в незаконних судових органах, створених на тимчасово окупованій території Херсонської області, ОСОБА_6 , не пізніше лютого 2024 року, діючи з прямим умислом та усвідомлюючи протиправний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, всупереч врегульованим чинним законодавством України суспільним відносинам у сфері національної безпеки України, перебуваючи на тимчасово окупованій території Херсонської області, добровільно обійняв посаду судді у незаконно створеному окупаційною владою рф судовому органі, так званому «Херсонський областной суд», де на даний час здійснює «правосуддя» від імені та в інтересах країни-окупанта.
Так, указом президента рф № 117 від 15.02.2024 «О назначении судей федеральных судов и о представителях Президента Российской Федерации в квалификационных коллегиях судей субъектов Российской Федерации», ОСОБА_6 , призначено на посаду судді так званого «Херсонского областного суда».
При цьому, своїми умисними діями з відправлення так званого «правосуддя»,
ОСОБА_6 , сприяв реалізації політики окупаційної влади рф на тимчасово окупованій території Херсонської області.
Слідчий звернувся до слідчого судді із клопотанням про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. В обґрунтування клопотання зазначено, що надання правової допомоги ОСОБА_6 на підставі постанови слідчого та доручення Південного міжрегіонального центруз надання безоплатної вторинної правової допомоги від 04.11.2025 здійснює адвокат ОСОБА_4 , (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю від 24 травня 2008 року №493), який відповідає положенням КПК України щодо захисника у кримінальному провадженні.
У зв`язку із не встановленням місця перебування ОСОБА_6 що позбавило орган досудового розслідування можливості вручити останній письмове повідомлення про підозру від 04.11.2025 у день його складання, таке повідомлення, відповідно до вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, направлено у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Відповідно до повідомлення оперативного підрозділу УСБУ в Херсонській області, ОСОБА_6 перебуває на ТОТ Херсонської області, де переховується від органу досудового розслідування.
Поряд із цим наявні ризики, передбачені п.п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність у якій підозрюється.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник не заперечив проти задоволення клопотання.
Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або оголошений у міжнародний розшук. У випадку, якщо слідчий суддя прийме рішення про тримання під вартою особи, оголошеної в міжнародний розшук, після затримання такої особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного має розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Отже, у разі оголошення особи у міжнародний розшук, КПК України встановлює процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. А наступним етапом - після затримання підозрюваного (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - слідчий суддя розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Використані формулювання свідчать про те, що в умовах переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та оголошення у зв`язку з цим його у міжнародний розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу.
На відміну від процедури застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою - це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді. За такої нормативної регламентації при вирішенні питання про обрання щодо особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчому судді належить дослідити такі обставини: чи повідомлено особі про підозру у встановленому законом порядку; чи наявна обґрунтована підозра; чи наявні ризики кримінального провадження; чи оголошена особа в міжнародний розшук (або перебуває на тимчасово окупованій території України).
Таким чином, слідчий суддя досліджує ці обставини в світлі конкретних обставин цієї справи.
Так з матеріалів кримінального провадження вбачається, що надання правової допомоги ОСОБА_6 на підставі постанови слідчого та доручення Південного міжрегіонального центруз надання безоплатної вторинної правової допомоги від 04.11.2025 здійснює адвокат ОСОБА_4 , (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю від 24 травня 2008 року №493), який відповідає положенням КПК України щодо захисника у кримінальному провадженні.
У зв`язку із не встановленням місця перебування ОСОБА_6 що позбавило орган досудового розслідування можливості вручити останній письмове повідомлення про підозру від 04.11.2025 у день його складання, таке повідомлення, відповідно до вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, направлено у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Відповідно до повідомлення оперативного підрозділу УСБУ в Херсонській області, ОСОБА_6 перебуває на ТОТ Херсонської області, де переховується від органу досудового розслідування.
Щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.
Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.
У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що факти які викликають підозру не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Так, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України, яке відноситься до категорії особливо тяжких, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від дванадцяти до п`ятнадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.
З урахуванням тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному, характеру вчиненого кримінального правопорушення, пов`язаного із добровільним зайняттям посади судді у незаконно створеному окупаційною владою рф судовому органі, так званому «Херсонський областной суд», де на даний час здійснює «правосуддя» від імені та в інтересах країни-окупанта; зважаючи на те, що підозрюваний перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області, де продовжує займатись злочинною діяльністю; фактично вже вживає заходів, направлених на ухилення від явки до слідчого, прокурора та суду, у зв`язку з чим оголошений у розшук; зважаючи на те, що останньому відомі свідки його протиправних дій та інші фігуранти злочинної діяльності, за такого слід погодитись із доводами прокурора про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність у якій підозрюється.
Таким чином запобігти вказаним ризикам шляхом обрання іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не вбачається за можливе.
Керуючись ст. 183, 196 КПК України, -

Щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Після затримання і не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до місця кримінального провадження, розглянути за його участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід у встановленому законом порядку.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1