ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8452/25
провадження № 1-кс/753/162/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" січня 2026 р.

Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_3 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинені кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 154, ч. 1 ст. 301-1, ч. 3 ст. 301-1, ст. 126-1 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурор ОСОБА_6 ,

представник потерпілої ОСОБА_7 ,

потерпіла ОСОБА_8 ,

встановив:

В провадження судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла заява захисника ОСОБА_3 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 154, ч. 1 ст. 301-1, ч. 3 ст. 301-1, ст. 126-1 КК України.

Як вбачається із заяви захисника, суддею ОСОБА_4 у вказаному кримінальному провадженні не було розглянуто клопотання сторони захисту про повернення обвинувального акту. Всупереч розгляду вказаного клопотання суддя продовжує розгляд кримінального провадження, що свідчить про її сформоване ставлення до його розгляду.

Прокурор заперечувала проти заявленого відводу, вказала, що захисник затягує розгляд кримінального провадження, оскільки у обвинуваченого ОСОБА_5 16.01.2026 спливає строк тримання під вартою.

Представник потерпілої та потерпіла підтримали позицію прокурора.

Захисник ОСОБА_3 до суду не з`явився, направив заяву про розгляд заяви про відвід у його відсутність.

З урахуванням вимог ст. 81 КПК України, суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід у відсутність осіб, які не з`явилися з огляду їх повідомлення належним чином про час та місце судового розгляду.

Суд, заслухавши думку учасників, дослідивши письмову заяву про відвід, приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим.

Разом з цим, ч. 1 ст. 81 КПК України встановлено, що у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

ЄСПЛ у в власній практиці неодноразово досліджував питання щодо підстав відводу суддів, за результатами чого було вироблено два критерії (суб`єктивний і об`єктивний). У пункті 66 рішення ЄСПЛ від 10.12.2009 у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (заява №4785/02) зазначено, що згідно з усталеною практикою Суду, наявність безсторонності має визначатися для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Так, за суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді. Відповідно до об`єктивного критерію необхідно визначити, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», рішення від 24 лютого 1993 року «Веттштайн проти Швейцарії»).

ЄСПЛ в п. 66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 зазначив, що безсторонність, в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви щодо цього. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 суд дійшов висновку про те, що між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності, з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності.

Приписами ч. 1 ст. 75 КПК України встановлені обставини наявність яких виключає участь судді у кримінальному провадженні. Так, згідно з п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 314 КПК України, суд, зокрема, вирішує питання можливості повернення обвинувального акту.

Як вбачається з досліджених матеріалів кримінального провадження 16.05.2025 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_9 було проведено підготовче судове засідання та призначеного судовий розгляд.

Разом з тим клопотання захисника про повернення обвинувального акту було подане 11.08.2025, після проведення підготовчого судового засідання, коли кримінальне провадження вже перебувало на стадії судового розгляду та було визначено обсяг та порядок дослідження доказів. Тобто, поза межами стадії підготовчого судового засідання під час якого може бути заявлене відповідне клопотання.

Враховуючи наведене, приходжу до висновку, що заявлений відвід не містить об`єктивних даних, які б свідчили про наявність обставин, які викликають сумнів в неупередженості головуючого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у розгляді кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинені кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 154, ч. 1 ст. 301-1, ч. 3 ст. 301-1, ст. 126-1 КК України, а зводиться до незгоди сторони захисту з вчиненими процесуальними діями головуючою суддею.

За таких обставин у задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81 КПК України, суд,

постановив:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у кримінальному проваджені по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинені кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 154, ч. 1 ст. 301-1, ч. 3 ст. 301-1, ст. 126-1 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1