Єдиний унікальний номер 722/1634/24
Номер провадження 1-кс/719/2/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2025 року м. Новодністровськ

Новодністровський міський суд Чернівецької області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретарки судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурорки ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Новодністровського міського суду Чернівецької області заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про відвід головуючої судді ОСОБА_6 у кримінальній справі № 722/1634/24, кримінальне провадження № 0000236 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Новодністровського міського суду Чернівецької області знаходиться кримінальна справа № 722/1634/24, кримінальне провадження № 0000236 по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мамаївці Кіцманського району Чернівецької області, громадянина України, зареєстрованого та такого, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Справа розглядається одноосібно головуючою суддею ОСОБА_6

29.08.2025 у Новодністровський міський суд Чернівецької області надійшла заява захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 , яка відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями була передана на розгляд судді ОСОБА_7 .

Однак суддя ОСОБА_7 , з урахуванням вимог ч. 1 ст. 81 КПК України, подала заяву про самовідвід від розгляду заяви захисника ОСОБА_5 про відвід головуючої судді ОСОБА_6

17.09.2025 ухвалою Новодністровського міського суду Чернівецької області було постановлено відвести від участі у розгляді заяви захисника ОСОБА_5 про відвід головуючої судді ОСОБА_6 у кримінальній справі № 722/1634/24, кримінальне провадження № 0000236 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, суддю Новодністровського міського суду Чернівецької області ОСОБА_7 .

Справу про відвід головуючої судді ОСОБА_6 належить розглядати у цьому складі суду.

Судове засідання для вирішення питання про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальній справі № 722/1634/24 було призначене о 15.00 01.10.2025.

26.09.2025 суд ухвалою задовольнив клопотання захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про проведення судового засідання щодо розгляду його заяви про відвід головуючої судді ОСОБА_6 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою комплексу технічних засобів та програмного забезпечення «ВКЗ».

Також суд задовольнив клопотання прокурорки щодо проведення судового засідання у режимі відеоконференції та здійснити дистанційне судове провадження, під час трансляції із приміщенням Сокирянського районного суду Чернівецької області та Новодністровського міського суду Чернівецької області.

Проте до суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_8 про відкладення розгляду справи.

Суд відклав судове засідання до 12.30 22.10.2025.

Суд повторно задовольнив клопотання захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 та прокурорки ОСОБА_3 щодо проведення судового засідання у режимі відеоконференції, проте відмовив у такому клопотанні адвокату ОСОБА_8 , позаяк останній не дотримався порядку подання відповідної заяви, передбаченого ст. 336 КПК України, а також у зв`язку з тим, що використання учасником власних технічних засобів через систему відеоконференцзв`язку EASYCON, про що просив ОСОБА_8 не відповідає вимогам чинного законодавства у сфері захисту інформації та може призвести до несанкціонованого витоку та/або спотворення інформації, яка підлягає захисту. Однак наведене не позбавляло адвоката можливості прибути у судове засідання.

У судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_5 свою заяву про відвід судді підтримав та повідомив суд, що є об`єктивні причини для відводу головуючої судді ОСОБА_6 , позаяк остання перебуває у кумівських відносинах з батьками племінниці дружини адвоката ОСОБА_8 , а, відповідно до звичаїв українського народу такі стосунки прирівнюються до родинних і є дуже тісними.

Він не виключив, що ОСОБА_8 є хрещеним батьком тієї ж дитини, яку хрестила також і суддя ОСОБА_6 .

Адвокат наголосив, що з метою забезпечення безсторонності, неупередженості та об`єктивності суду для стороннього спостерігача та відповідно до Бангалорських принципів суддя має бути відведена, а також висловив сумнів у її неупередженості.

Прокурорка ОСОБА_3 проти задоволення клопотання адвоката ОСОБА_5 заперечила, повідомила що законом чітко врегламентовано, хто належить до членів сім`ї та родичів особи, стосунки між головуючою суддею та адвокатом є дуже побіжно дотичними, а також указала, що, ймовірно, були би підстави для відводу, якби ОСОБА_6 та ОСОБА_8 були хрещеними однієї дитини, однак, позаяк така обставина не підтвердилася, то слід у клопотанні про відвід судді відмовити.

Статтею 75 КПК України передбачені обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Відповідно до частини першої вказаної статті суддя, слідчий суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді для розгляду справи.

Крім того, у складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Стаття 76 КПК України унормовує недопустимість повторної участі судді в кримінальному провадженні.

Пунктом 1 статті 6 «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч. 1ст. 26 КПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Згідно із частинами першою, другою статті 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Частиною 5 статті 80 КПК України передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Досліджуючи заявлені захисником обвинуваченого ОСОБА_4 підстави для відводу судді ОСОБА_6 суд установив, що такі є необґрунтовані та не узгоджуються з вимогами КПК України.

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Адвокат ОСОБА_5 вказує на наявність факту кумівських та родинно-дружніх відносин між головуючою суддею ОСОБА_6 та родиною керівника АО «ІНФОРМАЦІЯ_2» ( ОСОБА_9 та її чоловіка ОСОБА_10 , який є захисником у цій справі) та вважає, що це породжує обґрунтовані сумніви в безсторонності судді при розгляді цього кримінального провадження.

Також заявник покликається на ухвали у справах № 719/216/22 від 30.11.2022, № 719/272/22 від 07.12.2022, № 719/563/23 від 23.01.2024, указуючи, що у них уже надавалася оцінка наведених вище обставин, та вважає, що станом на час розгляду заяви про відвід у цій справі сформована стала практика щодо системних підстав для сумніву в неупередженості судді у справах з участю сторони, інтереси якої представляє АО «ІНФОРМАЦІЯ_2».

Заслухавши сторони захисту та обвинувачення та дослідивши матеріали кримінального провадження № 1-кс/719/2/25 суд установив, що адвокат ОСОБА_8 перебуває у шлюбі з керівницею АО «ІНФОРМАЦІЯ_2» ОСОБА_11 . Своєю чергою, ОСОБА_11 та суддя Новодністровського міського суду Чернівецького суду ОСОБА_7 є рідними сестрами. А головуюча у кримінальній справі суддя Новодністровського міського суду Чернівецької області ОСОБА_6 , щодо якої розглядається заява про відвід, є кумою судді ОСОБА_7 , тобто хрещеною матір?ю дочки останньої.

Фактично, наведена обставина є єдиною підставою, на яку покликається заявник, обґрунтовуючи заяву про відвід головуючої судді.

У той же час у ході аналізу матеріалів справи не знайшов свого підтвердження той факт, що ОСОБА_6 та ОСОБА_8 є хрещеними батьками однієї дитини судді ОСОБА_7 . Подаючи заяви про відвід судді (справи № 719/216/22, 719/272/22, 719/563/23) заявники, у тому числі самі ОСОБА_8 та ОСОБА_11 указують дослівно: «головуюча суддя ОСОБА_6 є хрещеною матір`ю племінниці представника позивача, а мати дитини, також суддя Новодністровського міського суду Чернівецької області, із якою головуюча суддя перебуває у дружніх відносинах, є рідною сестрою представника позивача».

Відповідно до п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання. Відповідне положення міститься у постанові КЦС ВС від 23 квітня 2020 року у справі № 686/8440/16-ц.

У ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» близькими особами визначені члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.

Таким чином, суд резюмує, що визначати головуючу суддю ОСОБА_6 як таку, що перебуває у родинних взаємовідносинах із керівницею АО «ІНФОРМАЦІЯ_2» ОСОБА_11 , і, відповідно, адвокатом ОСОБА_8 , а саме, що наведені особи є близькими родичами чи членами сім?ї, неможливо.

Щодо покликання адвоката ОСОБА_5 на низку ухвал, постановлених Новодністровським міським судом Чернівецької області, якими, як він уважає «сформована стала практика щодо системних підстав для сумніву в неупередженості судді» суд убачає за необхідне зазначити таке.

1. Преюдиціи?нии? характер судових рішень, ухвалених в інших видах судочинства, допускається як нормами КПК Украі?ни и? інших процесуальних кодексів, так і наявністю відповідних позиціи? Верховного Суду. Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 90 КПК Украі?ни рішення національного суду або міжнародноі? судовоі? установи, яке набрало законноі? сили та яким установлено порушення прав людини и? основоположних свобод, гарантованих Конституцією Украі?ни и? міжнародними договорами, згоду на обов`язковість яких надала Верховна Рада Украі?ни, має преюдиціальне значення для суду, що вирішує питання про допустимість доказів.

Водночас, Касаціи?нии? кримінальнии? суд ухвалив постанову від 04.08.2021 у справі № 390/934/13-к, у якій зазначив, що надання іншим судовим рішенням преюдиціального значення в цьому кримінальному провадженні є безпідставним із низки причин, серед яких зазначені:

- відповідно до положень ст. 90 КПК Украі?ни рішення національного суду має преюдиціальне значення, лише якщо воно набрало законноі? сили та ним установлено порушення прав людини и? основоположних свобод, гарантованих Конституцією Украі?ни и? міжнародними договорами, згоду на обов`язковість яких надала Верховна Рада Украі?ни. Як наслідок, судове рішення має преюдиціальне значення для суду, якии? розглядає кримінальне провадження, тільки у визначених цією статтею випадках. Чиннии? КПК Украі?ни не містить інших положень, на підставі яких рішення судів інших юрисдикціи? могли б бути визнані преюдиціальними в кримінальному процесі, тобто такими, які звільняють суд від необхідності встановлення обставин, що підлягають доказуванню, шляхом дослідження и? оцінки всієі? сукупності доказів у кримінальному провадженні.

- апеляціи?нии? суд, надаючи наведеним вище рішенням інших юрисдикціи? преюдиціального значення, не звернув уваги, що в названих вище справах і в цьому кримінальному провадженні брали участь різні учасники, були різними предмет розгляду, засоби доказування и? обсяг доказів.

Отже, суд констатує, що ухвали, постановлені у цивільних справах № 719/216/22 від 30.11.2022, № 719/272/22 від 07.12.2022, № 719/563/23 від 23.01.2024, не мають преюдиційного значення для суду у ході розгляду заяви про відвід головуючої судді ОСОБА_6 , позаяк у цих цивільних справах брали участь інші учасники, іншим був предмет доказування, ці ухвали не містять встановлення порушення прав обвинуваченого ОСОБА_4? основоположних свобод тощо.

2. Крім того, суддя ОСОБА_6 не вбачала наявність підстав для самовідводу, коли обвинувачений ОСОБА_4 уклав договір про надання професійної правничої допомоги із адвокатом ОСОБА_8 та останній вступив у справу, з тих підстав, що на її внутрішнє переконання вона, з огляду на те, що ОСОБА_8 здійснює захист обвинуваченого, не може залишатися неупередженою і безсторонньою.

У всіх наведених заявником ухвалах суддя ОСОБА_6 вказувала, що суд вважає, що відсутній суб`єктивний критерій для відводу судді, і покликалася лише на те, що той факт, що вона є хрещеною матір?ю племінниці ОСОБА_11 , може викликати у сторонніх спостерігачів сумніви щодо неупередженості, безсторонності та об`єктивності судді і подальшого належного розгляду справи.

Суд звертає увагу також на те, що у Єдиному державному реєстрі судових рішень міститься також низка судових рішень, ухвалених суддею ОСОБА_6 у справах, де одного з учасників представляли адвокатка ОСОБА_11 чи адвокат ОСОБА_8 . Рішення набрали законної сили, не були скасовані вищестоящими інстанціями як незаконні, необґрунтовані чи такі, що ухвалені упереджено та небезсторонньо (справи № 719/298/24, 722/934/20, 719/132/20).

Суд повторно наголошує, визначена заявником ОСОБА_5 обставина як підстава для відводу судді ОСОБА_6 , не передбачена чинним кримінальним процесуальним законодавством України.

3. 03.04.2025 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями кримінальне провадження № 0000236 від 18.07.2024 щодо ОСОБА_4 передане на розгляд судді ОСОБА_6 , було призначено підготовче засідання у справі.

Ухвалою суду від 29.04.2025 призначено судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному проваджені.

Адвокат ОСОБА_8 уклав договір про надання професійної правничої допомоги № 166/25 06.08.2025, що підтверджується копією відповідного договору та клопотанням адвоката про ознайомлення з матеріалами справи та відкладення судового засідання.

На момент укладення договору адвокату ОСОБА_8 було відомо, що головуючою суддею є ОСОБА_6 , справа вже перебуває на стадії судового розгляду, а також він не міг не знати і про ухвали Новодністровського міського суду Чернівецької області щодо відводу судді ОСОБА_6 у справах, де він представляв сторону чи іншого учасника.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та Правил адвокатської етики.

У ст. 11, 12-1, 27 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним З`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017, закріплено, що адвокат зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення. Адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки.

Суд переконаний, що адвокат ОСОБА_8 зобов?язаний був урахувати наведені вище обставини. Суд може розцінювати таку поведінку захисників як штучне створення ними таких умов, які спрямовані на виникнення безумовних підстав для відведення судді (як, наприклад, складання заповіту на суддю, що мало місце у Вараському міському суді Рівненської області, Корольовському районного суді міста Житомира).

Суд не може ухвалювати рішення про відвід судді з штучно створених учасниками підстав.

Окрім наведених підстав, які зводяться до того, що суддя ОСОБА_6 є неупередженою, позаяк перебуває у родинних та дружніх стосунках з сім?єю ОСОБА_11, адвокат ОСОБА_5 не навів обставин та не надав доказів, які б викликали сумніви у неупередженості та необ?єктивності судді ОСОБА_6 . Таких обставин не встановлено і судом під час розгляду заяви про відвід.

У Бангалорських принципах поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23, зазначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Суддя дотримується незалежної позиції як щодо суспільства в цілому, так і щодо конкретних сторін судової справи, в якій він повинен винести рішення. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді (пункти 1.2, 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів).

Підходи до встановлення наявності упередженості та безсторонності суддів викладені у рішеннях Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), зокрема, у рішенні у справі «Мироненко та Мартиненко проти України» від 10 грудня 2009 року. У пунктах 66, 67 цього рішення вказано, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, такі природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ застосування одного із цих критеріїв (підходів) або обох залежить від конкретних обставин, пов`язаних зі спірною поведінкою судді.

ЄСПЛ у рішенні від 03 травня 2007 року у справі «Бочан проти України» вказав, що ЄСПЛ далі нагадує, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто жоден із членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу.

У рішенні у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року ЄСПЛ зазначив, що стосовно суб`єктивного критерію особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50).

Для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності та неупередженості судді не можуть вважатися належними сумніви, які випливають із припущень заявника. Сумніви мають бути засновані на фактичних обставинах.

На підставі наведеного, враховуючи те, що під час розгляду заяви про відвід суддею не встановлено наявності підстав для відводу, згідно із правилами КПК України, суд доходить висновку, що заява адвоката ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 не підлягає до задоволення.

Керуючись наведеним та ст. 75, 76, 80, 372 КПК України суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальній справі № 722/1634/24 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 22 жовтня 2025 року.

Суддя: ОСОБА_1