Справа № 216/5870/25
провадження 1-кс/216/2057/25
УХВАЛА

іменем України

13 серпня 2025 року місто Кривий Ріг

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000137 від 07.05.2025 за ч. 1 ст. 190 КК України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

11 серпня 2025 року засобами поштового зв`язку до Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу надійшло клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 , в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на майно, яке вилучене 07 серпня 2025 року, а саме:

мобільний телефон марки «ZTE» модель «Blade АЗЕ» синього кольору обладнаний сім-картою мобільного оператору ПРАТ «Київстар» НОМЕР_1 ІМЕІ НОМЕР_2 , ІМЕІ2 НОМЕР_3 . в якому міститься історія відвідування сайтів СТО, який поміщено до спеціального пакету PSP0019585.

2. Заборонити власнику та довіреним (уповноваженим) ним особам користуватись, розпоряджатись, а також відчужувати:

- мобільний телефон марки «ZTE» модель «Blade А31» синього кольору обладнаний сім-картою мобільного оператору ПРАТ «Київстар» НОМЕР_4 ІМЕІ НОМЕР_5 ІМЕІ2 НОМЕР_6 в якому міститься історія відвідування сайтів СТО, який поміщено до спеціального пакету Р8Р0019585.

З метою їх збереження, та заборонити відчужувати, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, а також з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

Узагальнені доводи особи, яка подала клопотання.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що сектором дізнання Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000137 від 07.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України.

До Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області від Сумського РУП ГУНП в Сумській області надійшли матеріали за заявою ОСОБА_4 про те, що 29.03.2025 з абонентського номера телефону НОМЕР_7 заявниці надійшло повідомлення у додатку «Вайбер» нібито від працівників СТО, що розташована у м. Суми, на якій напередодні остання залишила власний автомобіль для виконання ремонтних робіт, про необхідність здійснити переказ грошових коштів в сумі 5200 грн. на карту AT «ОЩАДБАНК» № НОМЕР_8 в рахунок оплати вказаної послуги, що заявниця і зробила. Проте, коли ОСОБА_4 прибула до зазначеної СТО, працівники СТО повідомили її, що жодної передоплати за виконану роботу не вимагали та не одержували.

Крім того, відповідно до рапорту оперуповноваженого ВКП Сумського РУП ГУНП в Сумській області, встановлено, що обготівковування грошових коштів з карти AT «ОЩАДБАНК» № НОМЕР_8 відбулось на території м. Кривого Рогу.

Відповідні відомості внесено СД Криворізького РУП до ЄРДР за №0000137 та розпочато досудове розслідування.

Під час досудового розслідування встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення можуть бути причетні такі особи:

- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ;

- ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

07.08.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 опитаний та надав наступні пояснення, що він дійсно мешкає за вищевказаною адресою протягом тривалого часу. Може пояснити, що у нього є знайомий чоловік на ім`я ОСОБА_7 , з яким він познайомився у травні місяця в кафе «Україна». В червні місяця мені зателефонував ОСОБА_7 , він підняв слухавку та привітався, в ході телефонної розмови він запропонував йому заробіток, що його зацікавило, оскільки в нього є проблеми з працевлаштуванням. Денис запитав в нього чи банківська картка будь-якого банку на що він відповів, що так є, після чого ОСОБА_7 відповів, що зараз йому зателефонує чоловік на ім`я ОСОБА_8 та пояснить умови заробітку. Одразу ж після припинення розмови з ОСОБА_7 мені зателефонував невідомий абонентський номер, який він не пам`ятає, піднявши слухавку чоловік представився на ім`я ОСОБА_8 та попрохав мене продиктувати цифри моєї банківської картки, на що він погодився та продиктував, після чого ОСОБА_8 сказав, що на його банківську картку зараз переведуть грошові кошти в розмірі 1000 гривень, з яких він може залишити 200 гривень собі, а решту треба переказати на банківські реквізити, банківської картки АТ КБ «ПриватБанк», на що він погодився. Через деякий час, йому надійшло повідомлення в додатку «Приват24» про зарахування грошових коштів, він одразу як тільки побачив повідомлення направився до магазину назву якого він не пам`ятає, який знаходився неподалік від нього та перераховував грошові кошти через термінал. Таким чином на протязі 2 місяців він обготівковував грошові кошти приблизно 15 разів, в банкоматах «ПриватБанку» які розташовані на 173-му кварталі, на 44-му кварталі, також біля зупинки «Світанок», а також він розраховувався у магазині «Морепиво» яке розташовано в p-ні 173-го кварталу та відправляв на різні банківські картки, які йому надавав ОСОБА_8 при телефонній розмові. Також може додати, що він підшукував для ОСОБА_8 , осіб які будуть надавати онлайн доступ до банкінгу разом з фізичною карткою, серед яких були його знайомі, таким чином він знайшов двох осіб, які погодились надати онлайн доступ до свого банкінгу, одна з яких була дівчина на ім`я ОСОБА_9 та хлопець на ім`я ОСОБА_10 . Наприкінці того же місяця, він посварився зі своєю співмешканкою ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та зателефонував ОСОБА_7 , з проханням переночувати у нього, на що він мені не відмовив та сказав, що б він приїхав до нього додому, а біля зупинки «Світанок» точну адресу він не пам`ятає. Також може додати, що коли він ночував у ОСОБА_8 то він підслухав, що ОСОБА_8 телефонував в автосервіс представившись власником авто, та задавав питання з приводу ремонту нібито його автівки, та скільки буде коштувати, які потрібні запчастини та уточнював номер телефону який нібито він залишав перед ремонтом автомобіля. Йому відомо, що ОСОБА_8 користується абонентським номером телефону НОМЕР_9 , а Денис НОМЕР_10 . На теперішній час зв`язок з ОСОБА_8 не підтримує, де він може перебувати йому не відомо.

07.08.2025 в період часу з 20:31 по 20:44 проведено огляд мобільного телефону в адміністративній будівлі Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області в кабінеті №310 за адресою м. Кривий Ріг вулиця Великого Кобзаря будинок №14, який ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 добровільно надав. В ході огляду мобільного телефону марки «ZTE» модель «Blade АЗІ» синього кольору обладнаний сім- картою мобільного оператору ПРАТ «Київстар» НОМЕР_1 imei1: НОМЕР_11 , imei2: НОМЕР_3 . В ході огляду мобільного телефону виявлено відвідування сайтів СТО. Мобільний телефон поміщено до спеціального пакету PSP0019585

Вищевказані речі, визнано речовими доказами постановою дізнавача від 07.08.2025року.

У зв`язку з цим у кримінальному провадженні виникла необхідність накладення арешту на вищевказане майно ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ..

Сторона обвинувачення посилаючись на вимоги ст.ст. 98, 170 КПК України, з метою збереження речових доказів просить накласти арешт на тимчасово вилучене 07.08.2025 р. майно.

1.Позиції учасників.

У судовому засіданні прокурор участі не брав, про дату час та місце проведення розгляду клопотання повідомлявся належним чином, надав заяву у якій клопотання підтримав та просив розглядати за його відсутності.

За змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямовані на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

Отже, слідчий суддя, приймаючі рішення про розгляд справи за відсутності заявника, приймає до уваги положення частини 6 статті 9 КПК України, згідно з якою, у разі якщо норми положення КПК України не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Згідно з п. 14 ч. 1 ст. 7 КПК України до таких засад, зокрема, відносяться доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, а доступ до правосуддя іншим шляхом, окрім ухвалення відповідних судових рішень неможливий.

Зважаючи на викладене, а також виходячи зі встановлених ч. 1 ст. 172 КПК України строків та засад їх розумності, передбачених ст. 28 КПК України, з метою недопущення обмеження доступу до правосуддя, на думку слідчого судді, клопотання можливо розглянути по суті і у відсутності сторони кримінального провадження, яка подала клопотання.

При цьому, слідчий суддя керується положеннями ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, згідно яких, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У судове засідання володільці майна, належним чином у передбаченому ст. 135, ч. 1 ст. 172 КПК України порядку повідомлені про час та місце розгляду справи, не з`явилися.

ОСОБА_12 подав заяву, у якій зазначив, що не заперечує проти накладення арешту на вилучене майно.

Зважаючи на викладене, а також виходячи зі встановлених ч. 1 ст. 172 КПК України строків та засад їх розумності, передбачених ст. 28 КПК України, слідчим суддею визнано можливим прийняти рішення по суті клопотання за відсутності володільців майна на підставі наданих сторонами матеріалів.

При цьому, слідчий суддя керується положеннями ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, згідно яких, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Через неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

2.Обставини, що були встановлені під час розгляду клопотання.

В ході розгляду клопотання встановлено, що провадженні СД Криворізького РУП ГУНП у Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000137 від 07.05.2025 року, за ознаками злочину, передбаченого 1 ст. 190 КК України розпочатого за заявою ОСОБА_4 про те, що 29.03.2025 з абонентського номера телефону НОМЕР_7 заявниці надійшло повідомлення у додатку «Вайбер» нібито від працівників СТО, що розташована у м. Суми, на якій напередодні остання залишила власний автомобіль для виконання ремонтних робіт, про необхідність здійснити переказ грошових коштів в сумі 5200 грн. на карту AT «ОЩАДБАНК» № НОМЕР_8 в рахунок оплати вказаної послуги, що заявниця і зробила. Проте, коли ОСОБА_4 прибула до зазначеної СТО, працівники СТО повідомили її, що жодної передоплати за виконану роботу не вимагали та не одержували.

07.08.2025 в період часу з 20:31 по 20:44 проведено огляд мобільного телефону в адміністративній будівлі Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області в кабінеті №310 за адресою м. Кривий Ріг вулиця Великого Кобзаря будинок №14, який ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 добровільно надав. В ході огляду мобільного телефону марки «ZTE» модель «Blade АЗІ» синього кольору обладнаний сім- картою мобільного оператору ПРАТ «Київстар» НОМЕР_1 imeil: НОМЕР_11 , imei2: НОМЕР_3 . В ході огляду мобільного телефону виявлено відвідування сайтів СТО. Мобільний телефон поміщено до спеціального пакету PSP0019585.

Вказані речі 07.08.2025 року постановою слідчого долучені в якості речових доказів у вказаному кримінальному провадженні.

Тимчасово вилучені речі належать ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

3.Мотиви прийняття рішення слідчим суддею.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

3.1 Щодо строку звернення з клопотанням.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Згідно ч. 1 ст. 116 КПК України строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Оскільки, зазначені у клопотанні речі було вилучено 07.08.2025р., а клопотання про арешт майна подано до відділення поштового зв`язку 08.08.2025р., сторона обвинувачення звернулась з вказаним клопотанням у строк передбачений ч. 5 ст. 171 КПК України.

3.2 Щодо правової підстави для арешту майна та можливості використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Сектором дізнання Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у даному кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за 0000137 від 07.05.2025 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Слід звернути увагу, що з огляду на обставини вчинення кримінального правопорушення, зазначені у клопотанні речі, можуть мати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Отже, стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

3.3 Щодо наявності ризиків приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження майна.

Під час проведення обшуку вдалось зафіксувати первинні дані з вилучених речей. Однак необхідним є збереження первинних параметрів таких речей, до проведення їх огляду у встановленому Законом порядку, поряд з цим, наразі на початковій стадії досудового розслідування складно визначити весь об`єм необхідних слідчих дій та даних, які можливо буде встановити із відомостей, що зафіксовані у відповідних речах.

Таким чином, є достатні підстави вважати, що у разі невжиття заходів забезпечення кримінального провадження майно, на яке прокурор просить накласти арешт може бути приховано або знищено.

3.4 Щодо розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження та виправданості потреб досудового розслідування у втручанні у права і свободи особи

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

На переконання слідчої судді, на даному етапі досудового розслідування, накладення арешту на вилучене майно, з метою збереження речових доказів, є необхідним для виконання вищенаведених завдань кримінального провадження щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення.

Такий арешт пов`язаний з втручанням у право особи на власність, що є складовою права на мирне володіння своїм майном (передбачене у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Водночас, на переконання слідчої судді, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права особи, оскільки є необхідним і пропорційним до законної мети, що переслідується - нагальної суспільної потреби у розслідуванні корупційних кримінальних правопорушень.

Слідча суддя вважає, що вказаний суспільний інтерес при врівноважуванні повинен отримати більшу вагу, тоді як інтерес осіб, що полягає у можливості володіти своїм майном, має порівняно меншу вагу.

Окрім того, таке втручання стосуватиметься виключно конкретного майна, яке має важливе значення для досудового розслідування, що вказує на співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Разом з тим, приписами ч.2 ст. 168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

У разі необхідності слідчий чи прокурор виготовляє за допомогою технічних, програмно-технічних засобів, апаратно-програмних комплексів копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, електронних комунікаційних системах, інформаційно-комунікаційних системах, комп`ютерних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.

З урахуванням наведеного, після зняття копії інформації, що міститься у вилученому мобільному телефоні марки «ZTE» модель «Blade АЗЕ» синього кольору обладнаний сілукартрю мобільного оператору. ПРА Т «Київстар» НОМЕР_1 ІМЕІ НОМЕР_12 , ІМЕІ2 НОМЕР_3 , слідчий суддя вважає за необхідне повернути їх власнику на відповідальне зберігання.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

3.5 Щодо наслідків арешту майна

На переконання слідчого судді, з огляду на викладені у цій ухвалі обставини та початкову стадію досудового розслідування та обраний спосіб арешту, такий арешт не є надмірно обтяжливим.

Поряд з цим, наразі слідчому судді не надано будь-яких даних, які б вказували на суттєве позначення арешту майна, застосованого у вищезазначений спосіб, на інтересах володільця.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що обраний судом захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, його межі у часі окреслені строками досудового розслідування, які в свою чергу чітко регламентуються нормами ст. 219 КПК України.

У подальшому, за наявністю певних процесуальних підстав та фактичних обставин, що можуть бути встановлені під час досудового розслідування, власник майна має право звернутися із клопотанням про скасування цього арешту і вилучене майно йому може бути повернуто, згідно положень ст. 174 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя.

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, добровільно видане ОСОБА_12 07.08.2025 в період часу з 20:31 по 20:44 при проведені огляду, а саме:

«ZTE» модель «Blade АЗЕ» синього кольору обладнаний сім-картою мобільного оператору ПРАТ «Київстар» НОМЕР_1 ІМЕІ НОМЕР_2 , ІМЕІ2 НОМЕР_3 . в якому міститься історія відвідування сайтів СТО, який поміщено до спеціального пакету PSP0019585.

З забороною власнику відчужувати вказане майно та розпоряджатись ним до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Місцем зберігання мобільного телефону марки «ZTE» модель «Blade АЗЕ» синього кольору обладнаний сім-картою мобільного оператору ПРАТ «Київстар» НОМЕР_1 ІМЕІ НОМЕР_2 , ІМЕІ2 НОМЕР_3 . в якому міститься історія відвідування сайтів СТО, який поміщено до спеціального пакету PSP0019585 визначити в камеру зберігання речових доказів Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області - до 13 листопада 2025 року включно, протягом якого надати стороні обвинувачення строк для здійснення їх огляду, зняття виявленої інформації на електронні носії спеціалістами (експертами) в обсязі, необхідному для досягнення мети кримінального провадження та виготовлення копій даних, які містяться на вказаних носіях, для залучення до матеріалів кримінального провадження № 0000137 від 07.05.2025 р., а з 14 листопада 2025 року - зобов`язати дізнавача передати на відповідальне зберігання вказані вище речі особі, у якої вони були вилучені, та попередити таку особу про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна та виявленої інформації.

Визначити місцем зберігання іншого арештованого майна у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» - камеру зберігання речових доказів Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Роз`яснити, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

.

Слідчий суддя ОСОБА_13