Справа №760/1584/26 Провадження №1-кс/760/1261/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

29 січня 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у залі судових засідань Солом`янського районного суду міста Києва у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про продовження застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000625, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.12.2022 року, за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України та за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

28 січня 2026 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про продовження застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000625, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.12.2022 року, за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України та за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000625, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.12.2022 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України та за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України. З матеріалів кримінального провадження встановлено, що 24.02.2022, на виконання наказу військово-політичного керівництва рф, військовослужбовці зс рф, шляхом збройної агресії, із застосуванням зброї, незаконно вторглись на територію Україну через державні кордони України в Автономній республіці Крим, Київській, Донецькій, Луганській, Харківській, Херсонській, Миколаївській, Сумській, Чернігівській, інших областях, здійснили збройний напад на державні органи, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, військові частини, інші об`єкти, які мають важливе народногосподарське чи оборонне значення, житлові масиви та інші цивільні об`єкти та здійснили окупацію частини території України, чим вчинили дії з метою зміни меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, що продовжується по теперішній час та призводить до загибелі значної кількості людей та інших тяжких наслідків. До участі у військовій агресії російської федерації проти України керівництвом окупаційної адміністрації рф задіяно створені на тимчасово окуповані території Донецької області не передбачені законом збройні формування. 24 лютого 2022 року указом Президента України №64/2022 затвердженого Законом України №2102 - IX від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб на всій території України, який неодноразово продовжувався та діє по теперішній час. З метою поліпшення енергопостачання народного господарства і населення, завершення ринкових перетворень в електроенергетиці та підвищення ефективності функціонування атомних електростанцій, 17.09.1996, в умовах впровадження енергоринку та більш чіткого розмежування господарських функцій, Кабінет Міністрів України постановив Державному комітетові по використанню ядерної енергії за погодженням з Міністерством економіки та Антимонопольним комітетом, до 01.12.1996, створити на базі майна атомних електростанцій та їх інфраструктур державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» з покладенням на неї функцій експлуатуючої організації, частину яких у перехідний період вона делегує атомним електростанціям. Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» є державним комерційним підприємством, що утворене відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 17.10.1996 за №1268 «Про створення Національної атомної енергогенеруючої компанії «Енергоатом» - із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 29 квітня 2004 р. № 543 (Офіційний вісник України, 2004 р., № 17, ст. 1178). Відповідно до вимог пункту 12 частини першої статті 7 Закону України «Про страхування» від 07.03.1996 № 85/96-ВР (у редакції від 15.06.2022), страхування цивільної відповідальності оператора ядерної установки за ядерну шкоду, яка може бути заподіяна внаслідок ядерного інциденту є одним із видів обов`язкового страхування. Пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України від 08.06.1998 №830 «Про призначення експлуатуючої організації (оператора) ядерних установок», державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» призначене експлуатуючою організацією (оператором) ядерних установок щодо Запорізької, Рівненської, Хмельницької, Південноукраїнської атомних електростанцій. Вимогами частини першої статті 77 закону України «Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку» від 08.02.1995 № 39/95-ВР (у редакції від 01.01.2022) передбачено, що оператор забезпечує страхування або інше фінансове забезпечення відшкодування за ядерну шкоду у розмірі та на умовах, що визначаються Кабінетом Міністрів України. Водночас, відповідно до статті 3 Закону України «Про цивільну відповідальність за ядерну шкоду та її фінансове забезпечення» від 13.12.2001 № 2893-III (у редакції від 05.10.2016), (далі - Закон № 2893-ІІІ) відповідальність оператора за ядерну шкоду та підстави її виникнення визначаються відповідно до Закону України «Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку» та Віденської конвенції про цивільну відповідальність за ядерну шкоду. Частиною першою статті 6 Закону № 2893-ІІІ визначено межі цивільної відповідальності за ядерну шкоду, зокрема відповідальність оператора за ядерну шкоду обмежується сумою, еквівалентною 150 мільйонам (для дослідницьких реакторів еквівалентною 5 мільйонам) Спеціальних прав запозичення у національній валюті за кожний ядерний інцидент. Відповідно до частини другої статті 1 Закону № 2893-ІІІ Спеціальні права запозичення - це розрахункова одиниця, що визначається Міжнародним валютним фондом і використовується при здійсненні ним власних операцій та угод. Згідно із абзацом першим частини першої статті 7 Закону № 2893-ІІІ, оператор зобов`язаний мати фінансове забезпечення для покриття його відповідальності за ядерну шкоду з моменту звернення за отриманням чи продовженням дії ліцензії на експлуатацію ядерної установки в межах суми, еквівалентної 150 мільйонам (для дослідницьких реакторів еквівалентної 5 мільйонам) Спеціальних прав запозичення за кожний ядерний інцидент. Поряд із цим, абзацом другим частини першої статті 7 Закону № 2893-ІІІ визначено, що Порядок та умови фінансового забезпечення для покриття відповідальності оператора за ядерну шкоду встановлюються Кабінетом Міністрів України. Фінансове забезпечення цивільної відповідальності за ядерну шкоду, відповідно до частини другої статті 7 Закону № 2893-ІІІ, здійснюється оператором шляхом страхування цивільної відповідальності за ядерну шкоду, яка може бути заподіяна внаслідок ядерного інциденту. Постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2003 № 1307 (далі - Постанова № 1307), затверджено Порядок обчислення тарифів при обов`язковому страхуванні цивільної відповідальності за ядерну шкоду. Пунктом 1 Порядку обчислення тарифів при обов`язковому страхуванні цивільної відповідальності за ядерну шкоду, затвердженого Постановою № 1307 (далі - Порядок обчислення тарифів), визначено механізм обчислення тарифів при обов`язковому страхуванні цивільної відповідальності оператора ядерної установки за ядерну шкоду. Досудовим розслідуванням встановлено, що 01.08.2022 між ДП «НАЕК «Енергоатом», в особі т.в.о. першого віце-президента-технічного директора підприємства ОСОБА_4 та ПрАТ «ПРОСТО-страхування» в особі голови Правління ОСОБА_6 підписано договір від 01.08.2022 №92-010-04-22-01585 обов`язкового страхування цивільної відповідальності ДП «НАЕК «Енергоатом» за ядерну шкоду, відповідно до якого, розмір страхового платежу складає 105 642 512,71 грн. У подальшому, 12.08.2022 ОСОБА_4 перебуваючи на посаді т.в.о. першого віце-президента-технічного директора ДП «НАЕК «Енергоатом» підписав додаткову угоду від 12.08.2022 №1, якою внесено зміни до Договору № 92-010-04-22-01585, яким безпідставно збільшено розмір страхового платежу. Відповідно до умов укладеної додаткової угоди від 12.08.2022 № 1 до Договору № 92-010-04-22-01585 пункти 3.1, 4.1 та 4.2 Договору викладено в новій редакції: « …пункт 3.1. Загальна страхова сума за цим Договором еквівалентна 100 500 000,00 (сто мільйонів п`ятсот тисяч) Спеціальних прав запозичення (СПЗ) за кожний ядерний інцидент, а також сукупно за усіма страховими випадками, які сталися під час дії цього Договору. пункт 4.1. Річний страховий тариф визначений у розмірі 2,70 відсотків від страхової суми, зазначеної у п. 3.1 цього Договору, якщо не буде досягнуто згоди про інше. пункт 4.2. Річний страховий платіж у сумі 2 713 500,00 (два мільйони сімсот тринадцять тисяч п`ятсот) СПЗ, що дорівнює 130 925 560,95 грн. по курсу НБУ на 05.08.2022. Сплата страхових платежів проводиться у гривнях по курсу СПЗ до гривні, встановленому Національним банком України на дату здійснення відповідного платежу…». У той же час, відповідно до Порядку обчислення тарифів, загальна дійсна вартість закупівлі послуг з обов`язкового страхування цивільної відповідальності ДП «НАЕК «Енергоатом» за ядерну шкоду (розмір страхового платежу) при страховій сумі 100 500 000 СПЗ складає 2 334 615 СПЗ або 112 644 473,37 грн., що на 378 885 СПЗ або 18 281 087,58 грн. менше ніж передбачено Додатковою угодою від 12.08.2022 №1 до Договором від 01.08.2022 № 92-010-04-22-01585. У подальшому, працівниками ДП НАЕК «Енергоатом» підготовлено платіжні доручення та, 18.08.2022, 19.08.2022, 11.11.2022, 14.02.2023, здійснено перерахування грошових коштів з рахунків ДП НАЕК «Енергоатом», відкритих в банківських установах на рахунок ПрАТ «ПРОСТО-страхування» № НОМЕР_1 , відкритому в ПАТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК», грошових коштів в сумі 130925560,95 грн., у т.ч. 18 281 087,58 грн. безпідставно завищеного розміру річного страхового платежу. Далі, службові особи ПрАТ «ПРОСТО-страхування», перебуваючи в невстановленому місці, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, на виконання заздалегідь обумовленого ОСОБА_4 та іншими невстановленими особами плану, з метою заволодіння та обернення чужого майна, в особливо великих розмірах, на користь всіх учасників злочину, перераховані грошові кошти, з рахунків ПрАТ «ПРОСТО-страхування» № НОМЕР_1 , відкритому в ПАТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК», 106 транзакціями, перерахували для подальшого заволодіння грошовими коштами на рахунки: ПАТ «НАСК «ОРАНТА», ПАТ "Європейський страховий альянс", ПАТ СК "БУСІН", ПАТ СК Брокбізнес, ПрАТ «УПСК», ПрАТ "ВЕЛТА", ПрАТ "УТСК", АТ "ПРОСТО-страхування", АТ "СГ"ТАС" (приватне), ТДВ "СК "МОТОР-ГАРАНТ", ПрАТ "СК"ВУСО", ПрАТ СК "ПЕРША", ПРАТ "СК "Каштан", ТДВ СК "Альфа-Гарант", ПРАТ "ІННОВАЦІЙНИЙ СТРАХОВИЙ КАПІТАЛ", СК ЕКСПО СТРАХУВАННЯ ТДВ, ТДВ "СК "Гардіан", ТДВ "СТ"АВЕСТА СТРАХУВАННЯ". Перерахувавши суми на рахунки страхових компаній, посадові особи останніх, у подальшому, в період часу з 2022 по 2023 роки, здійснили часткове перерахування грошових коштів, отриманих від ДП НАЕК «Енергоатом» на розрахункові рахунки суб`єктів господарської діяльності з ознаками фіктивності, які в подальшому їх обготівкували та розподілили між учасниками злочину, відповідно до розподілених ролей. Заволодівши таким чином грошовими коштами ДП «НАЕК «Енергоатом» ОСОБА_4 , спільно з іншими невстановленими службовими особами ПрАТ «ПРОСТО-страхування», Ядерного страхового пулу та іншими невстановленими особами, витратили на власний розсуд грошові кошти ДП НАЕК «Енергоатом», чим спричинили шкоду державному підприємству в особливо великому розмірі. Відповідно до висновку експерта Київського відділення Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім.. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» від 05.02.2025, виходячи з того, що формування ДП «НАЕК Енергоатом» очікуваної вартості предмету закупівлі здійснено на порушення вимог пункту 3 Розділу III Методики, визначення очікуваної вартості предмета закупівель, що є додатком 2 до Наказу ДП «НАЕК Енергоатом» від 05.01.2022 № 01-4-н, компанією завищено очікувану вартість закупівлі послуг Обов`язкового страхування цивільної відповідальності ДП «НАЕК Енергоатом» за ядерну шкоду, затвердженого Постановою № 1307 неправомірно розраховано річний страховий тариф та сформовано річний страховий платіж у завищеному розмірі, що призвело до включення до Договору від 01.08.2022 № 92-010-04-22-01585 (з змінами) річного страхового платежу в завищеному розмірі та документального підтвердження здійснення ДП «НАЕК Енергоатом» зайвої оплати завищеного розміру річного страхового платежу на суму 379 094,51 СПЗ або 18 681 436,27 грн., висновок викладений в довідці Держаудитслужби від 10.05.2024 щодо розрахунку суми збитків, завданих ДП «НАЕК «Енергоатом» підтверджується арифметично в розмірі 18 681 436,27 грн. Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому в особливо великих розмірах, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. 02.12.2025 о у порядку ст. 615 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 слідчий СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області затримав. 02.12.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу, громадянина України, РНОКПП НОМЕР_2 , що зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Підозра ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженню доказами, а саме: довідкою Держаудитслужби, згідно з якою встановлено неправомірне та безпідставне формування очікуваної вартості закупівлі послуг Обов`язкового страхування цивільної відповідальності ДП «НАЕК «Енергоатом» за ядерну шкоду в завищеному розмірі на суму 777 425,24 СПЗ або 29 848 697,89 грн (ДП «НАЕК «Енергоатом» на порушення вимог пункту 3 Розділу ІІІ Методики визначення очікуваної вартості предмета закупівель, що є додатком 2 до Наказу ДП «НАЕК «Енергоатом» від 05.01.2022 № 01-4-н, здійснено розрахунок очікуваної вартості предмету закупівлі (річного страхового платежу) до якого неправомірно враховано максимальний страховий тариф у розмірі 3,38 %, який застосовується у разі коли страхова сума еквівалентна 150 млн. СПЗ, не здійснено розрахунок страхового тарифу при страховій сумі 81 405 785 СПЗ за формулами, які визначені у Порядку обчислення тарифів, що, з урахуванням справедливого страхового тарифу 2,425 % наведеного в Актуарному висновку, призвело до неправомірного та безпідставного формування очікуваної вартості наведеної закупівлі в завищеному розмірі на 777 425,24 СПЗ або 29 848 697,89 грн); - договір обов`язкового страхування цивільної відповідальності ДП «НАЕК «Енергоатом» за ядерну шкоду від 01.08.2022 № 92-010-04-22-01585 складений на порушення вимог до Типового договору щодо обов`язкового страхування цивільної відповідальності за ядерну шкоду, що є Додатком до Порядку і правил проведення обов`язкового страхування цивільної відповідальності за ядерну шкоду, затверджених Постановою № 953, оскільки передбачає розрахунок річного страхового платежу не в гривнях, а в Спеціальних правах запозичення із зазначенням гривневого еквіваленту; включення до Договору від 01.08.2022 № 92-010-04-22-01585 річного страхового платежу в завищеному розмірі на суму 777 425,24 СПЗ або 29 848 697,89 грн (внаслідок неправомірного формування ДП «НАЕК «Енергоатом» очікуваної вартості предмету зазначеної закупівлі на порушення вимог пункту 3 Розділу ІІІ Методики визначення очікуваної вартості предмета закупівель, що є додатком 2 до Наказу ДП «НАЕК «Енергоатом» від 05.01.2022 № 01-4-н, Компанією безпідставно завищено очікувану вартість закупівлі послуг Обов`язкового страхування цивільної відповідальності ДП «НАЕК «Енергоатом» за ядерну шкоду та на порушення вимог Порядку обчислення тарифів при обов`язковому страхуванні цивільної відповідальності за ядерну шкоду, затвердженого Постановою № 1307 неправомірно розраховано річний страховий тариф та сформовано річний страховий платіж у завищеному розмірі, що призвело до включення до Договору від 01.08.2022 № 92-010-04-22-01585 річного страхового платежу в завищеному розмірі на суму 777 425,24 СПЗ або 29 848 697,89 грн); порушення у сфері дотримання у сфері закупівель на суму 130 925 560,95 грн (додаткова угода від 12.08.2022 № 1 до Договору № 92-010-04-22-01585 укладена на порушення вимог пункту 3 частини п`ятої та частини четвертої статті 41 Закону № 922, оскільки передбачає безпідставне збільшення обсягу закупівлі (страхової суми) та безпідставне збільшення ціни договору (річного страхового платежу у гривнях) на 25 283 048,24 грн, а також з урахуванням статті 43 Закону № 922 вказана додаткова угода є нікчемною); збитки ДП «НАЕК «Енергоатом» на суму 18 681 436,27 грн (внаслідок неправомірного формування ДП «НАЕК «Енергоатом» очікуваної вартості предмету зазначеної закупівлі на порушення вимог пункту 3 Розділу ІІІ Методики визначення очікуваної вартості предмета закупівель, що є додатком 2 до Наказу ДП «НАЕК «Енергоатом» від 05.01.2022 № 01-4-н, Компанією безпідставно завищено очікувану вартість закупівлі послуг Обов`язкового страхування цивільної відповідальності ДП «НАЕК «Енергоатом» за ядерну шкоду та на порушення вимог Порядку обчислення тарифів при обов`язковому страхуванні цивільної відповідальності за ядерну шкоду, затвердженого Постановою № 1307 неправомірно розраховано річний страховий тариф та сформовано річний страховий платіж у завищеному розмірі, що призвело до включення до Договору від 01.08.2022 № 92-010-04-22-01585 (із змінами) річного страхового платежу в завищеному розмірі та здійснення ДП «НАЕК «Енергоатом» зайвої оплати завищеного розміру річного страхового платежу на суму 379 094,51 СПЗ або 18 681 436,27 грн, та як наслідок, ДП «НАЕК «Енергоатом» завдано збитків на зазначену суму). висновком експерта Київського відділення Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім.. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» від 05.02.2025 складає 18 681 436,27 грн., згідно з яким формування ДП «НАЕК Енергоатом» очікуваної вартості предмету закупівлі здійснено на порушення вимог пункту 3 Розділу III Методики, визначення очікуваної вартості предмета закупівель, що є додатком 2 до Наказу ДП «НАЕК Енергоатом» від 05.01.2022 № 01-4-н, компанією завищено очікувану вартість закупівлі послуг Обов`язкового страхування цивільної відповідальності ДП «НАЕК Енергоатом» за ядерну шкоду, затвердженого Постановою № 1307 неправомірно розраховано річний страховий тариф та сформовано річний страховий платіж у завищеному розмірі, що призвело до включення до Договору від 01.08.2022 № 92-010-04-22-01585 (з змінами) річного страхового платежу в завищеному розмірі та документального підтвердження здійснення ДП «НАЕК Енергоатом» зайвої оплати завищеного розміру річного страхового платежу на суму 379 094,51 СПЗ або 18 681 436,27 грн., висновок викладений в довідці Держаудитслужби від 10.05.2024 щодо розрахунку суми збитків, завданих ДП «НАЕК «Енергоатом» підтверджується арифметично в розмірі 18 681 436,27 грн.; та іншими матеріалами кримінального провадження. 03.12.2025 ухвалою слідчої судді Солом`янського районного суду міста Києва у справі № 760/33461/25, провадження 1-кс/760/14317/25 застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, до 02.02.2025 включно, заборонивши йому цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 та покладено на підозрюваного обов`язки. Покладено на підозрюваного наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик; не відлучатися із населеного пункту, за місцем проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; утримуватися від спілкування з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну носити електронний засіб контролю. Відповідно до постанови Київської міської прокуратури строк досудового розслідування продовжено до 02.03.2026. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 та 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, які полягають в тому, що 1) підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; а тому з метою забезпечення кримінального провадження та виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, є необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів». Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України існує ризик того, що ОСОБА_4 на час досудового розслідування в разі не обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, може переховуватися від органів досудового слідства та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, санкція за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років з позбавленням права та з конфіскацією майна, тому розуміючи тяжкість та невідворотність покарання ризик переховуватись від органу розслідування та суду існує. Так, ОСОБА_4 станом на теперішній час не працює, має похилий вік, а відтак існує ризик того, що ОСОБА_4 на час досудового розслідування та судового розгляду може вчинити спроби переховуватися від слідства та суду. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, враховуючи специфіку скоєння інкримінованого ОСОБА_4 злочину, а також обставини кримінального провадження, які стали йому відомі в ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні, існує ризик того, що ОСОБА_4 з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно впливати на свідків, спеціаліста та експерта у кримінальному провадженні. Так, ОСОБА_4 маючи можливість вільного пересування та контактів, спроможний незаконно впливати прямо чи опосередковано спеціаліста та експерта, які проводили дослідження у вказаному кримінальному провадженні, зокрема вчинити спробу змінити їх покази, викладені у довідці та висновку, вчиняючи тиск психологічного характеру з метою зміни показів та уникнення покарання за вчинений злочин. Крім того, підозрюваний самостійно або через інших осіб, завдяки авторитету, оскільки ОСОБА_4 займав посаду т.в.о. першого віце-президента-технічного директора ДП «НАЕК «Енергоатом», а в подальшому - посаду першого заступника міністра енергетики, а також завдяки іншим особистим якостям чи можливостям може незаконно впливати на спеціаліста та експерта з метою перешкоджання надання останніми повних та достовірних показань щодо обставин вчинення кримінального правопорушення. Таким чином, викладені обставини свідчать про те, що підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити спроби незаконно впливати на свідків, спеціаліста та експерта у даному кримінальному провадженні. Слід також зазначити, що ризик незаконного впливу на свідків, спеціаліста, експерта є актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб. Суд сприймає та обґрунтовує свої висновки на показаннях, які він безпосередньо отримав під час судового засідання. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, у зв`язку з тим, що на даний час проведений не увесь комплекс необхідних слідчих (розшукових) та процесуальних дій та не встановлено усі обставини, що мають значення для досудового розслідування, з врахуванням поведінки підозрюваного, у разі не обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, ОСОБА_4 може неналежним чином виконувати обов`язки підозрюваного, чим перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Викладене в сукупності свідчить про наявність достатніх підстав вважати, що згідно з матеріалами вказаного кримінального провадження відносно ОСОБА_4 існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Разом із тим, періодична явка ОСОБА_4 до слідчого без застосування запобіжного заходу не може з впевненістю гарантувати виконання останнім своїх процесуальних обов`язків. Враховуючи вказані вище обставини, існує наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 та 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, які вказують, що відносно ОСОБА_4 слід застосувати міру запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Відповідно до ст. 178 КПК України в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні встановлено наступне: 1. зібрані у ході досудового розслідування докази є вагомими та підтверджують причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення; 2. тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення є достатньою для обрання йому запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту; 3. вік та стан підозрюваного дозволяє йому перебувати вдома під час досудового розслідування, що є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного. З урахуванням викладеного менш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, визначеним п.п. 1, 3 та 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки він не забезпечить запобігання вище вказаним ризикам, що підтверджують такі обставини: тяжкість вчиненого підозрюваним злочину, який відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким, тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні цього злочину - карається позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна. Єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та унеможливить реалізацію вищевикладених ризиків є запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Так, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. На підставі викладеного, враховую те, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду та з метою виконання завдання кримінального провадження, а саме забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального провадження, а також, враховуючи що в органу досудового розслідування є всі достатні та обґрунтовані підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний з цілодобовим домашнім арештом, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому відносно останнього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що зумовлено виконанням, передбаченого ст. 2 КПК України, завданням кримінального судочинства, для виконання якого орган досудового розслідування звертається із клопотанням до слідчого судді, просив продовжити щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 , на праві власності належить ОСОБА_25 , ІПН НОМЕР_3 , у межах строку досудового розслідування, до 02.03.2026 з покладенням на нього наступних процесуальних обов`язків: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик; не відлучатися із населеного пункту, за місцем проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; утримуватися від спілкування з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

28 січня 2026 року (на підставі протоколу автоматизованого визначення слідчого судді) клопотання та додані до нього документи були передані слідчому судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

В судове засідання прокурор з`явився, клопотання підтримав з підстав, які в ньому викладені. Зазначив, що на цей час продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України тому, задля забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, просив клопотання задовольнити та продовжити щодо підозрюваного строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування. Також, зазначив, що запобіжний захід обирався з приводу домашнього арешту за іншою адресою, однак, на цей час у вказаній квартирі відсутнє світло та тепло, що перешкоджає перебуванню підозрюваного у вказаній квартирі. Тому просив продовжии запобіжний захід щодо перебування його за іншою адресою, наведеною у клопотанні, яка належить підозрюваному.

Захисник в судове засідання з`явився, вказав, що заперечує щодо задоволення клопотання в певній частині. Вказав, що підозрюваним було належним чином вчинено всі дії на виконання ухвали суду про застосування запобіжного заходу. Вказав, що при затриманні підозрюваного у нього було вилучено телефон та планшет, він добровільно надав всі паролі, тож орган досудового розслідування мав змогу подивитись всі переписки. Також вказав, що у зв`язку з наявністю захворювання підозрюваний був змушений звернутись за дозволом щодо відвідування лікарів. Зазначив, що ОСОБА_4 не є загрозою суспільству, вважає себе не винуватим. Просив звернути увагу на посадові інструкції, що до повноважень ОСОБА_4 не входили будь - які матеріальні питання, готували контракти відпоідні відділи, потім вони погоджувались великою кількістю осіб. Також, вказав, що ОСОБА_4 є фахівцем у енергетиці, хоче та може приносити користь суспільству, але позбавлений наразі такої можливості. Просив звернути увагу що на утриманні підозрюваного перебуває його мати та мати його дружини, дружина є пенсіонером хоча і працює. Просив розглянути питання можливості застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язння або не цілодобовий домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судове засідання з`явився, підтримав свого захисника. Вказав що з 1985 року він працює в енергетиці, багато працював на технічних посадах, хоче робити, готовий до цього, може та здатний давати консультації. Зазначив, що не знає людей, які вказані в підозрі.

Вислухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчим суддею було встановлено наступне.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000625, 14.12.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено кримінальне правопорушення з правовою кваліфікацією за ч. 5 ст. 191 КК України; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: за фактом заволодіння бюджетними коштами службовими особами державних підприємств та суб`єктів господарювання шляхом закупівлі послуг страхування за завищеними цінами; повідомлено про підозру ОСОБА_4 ; 26.06.2024 року - за ч. 4 ст. 111-1 КК України; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: за фактом провадження посадовими особами ПАТ «Просто - Страхування» господарської діяльності у взаємодії з державою - агресором (а.с. 12 - 13).

Згідно до Повідомлення про підозру від 02 грудня 2025 року, ОСОБА_4 повідомлено про те, що він підозрюється у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому в особливо великих розмірах, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України (а.с. 100 - 103).

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 03 грудня 2025 року (справа №760/33461/25), клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_26 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000625 від 14.12.2022 року, - задоволено частково; застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності залишити це житло у разі оголошення повітряної тривоги та надання йому невідкладної медичної допомоги до 02.02.2026 року включно; покладено на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 02.02.2026 року включно наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик; не відлучатися із м.Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; утримуватися від спілкування з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_27 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 щодо обставин даного кримінального провадження поза межами процесуальних дій; здати на зберігання до Центрального міжрегіонального управління ДМС у м. Києві та Київській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Постановою про продовження строку досудового розслідування від 26 січня 2026 року, продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000625, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.12.2022 року, за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України та за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України, до трьох місяців тобто до 02 березня 2026 року (а.с. 107 - 111).

Також, в обґрунтування доводів, наведених у клопотанні, прокурором надано слідчому судді Договір №92-010-04-2-01585 обов`язкового страхування цивільної відповідальності ДП «НАЕК «Енергоатом» за ядерну шкоду від 01.08.2022 року та додаткові угоди до нього (а.с. 18 - 25), платіжні доручення (а.с. 26 - 27), виписку з рахунку (а.с. 28), Витяг з Протоколу №115 дистанційного засідання загальних зборів членів об`єднання «Ядерний страховий пул» від 2 жовтня 2021 року (а.с. 28 - 30), Протокол засідання тендерного комітету ДП «НАЕК «Енергоатом» №143 від 30 грудня 2021 року (а.с. 31), Річний план закупівель на 2022 рік (а.с. 31 - 34), листи Об`єднання «Ядерний страховий пул» (а.с. 34 - 35, 37, 40 - 41), Протокол №119 позачергових загальних зборів членів об`єднання «Ядерний страховий пул» від 15 липня 2022 року (а.с. 35 - 37), Листи ДП «НАЕК «Енергоатом» (а.с. 38, 42), лист ПрАТ «Просто страхування» (а.с. 38), Протокол наглядової ради Приватного акціонерного товариства «Просто - страхування» від 15 листопада 2017 року (а.с. 39), Протокол №01/45 щодо прийняття рішення уповноваженою особою відповідальною за організацію та проведення процедур закупівель у ДП «НАЕК «Енергоатом» від 21 липня 2022 року (а.с. 39), Протокол №241 засідання Ради ЯСП від 04 серпня 2022 року (а.с. 43 - 45), проект Додаткової угоди №1 до договору №92-010-04-22-01585 від 01.08.2022 року (а.с. 45 - 46), Протокол №242 засідання Ради ЯСП від 05 серпня 2022 року (а.с. 47 - 48), Актуарний висновок щодо страхового тарифу за договором обов`язкового страхування відповідальності ДП «НАЕК «Енергоатом» за ядерну шкоду на період 2021 - 2022 роки (а.с. 49 - 59), Довідку Державної аудиторської служби України від 10.05.2024 року (а.с. 59 - 82), Висновок експерта №625 за результатами проведення судової економічної експертизи від 05.02.2025 року (а.с. 83 - 91), Протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 02.12.2025 року (а.с. 92 - 96).

Крім того, слідчим суддею досліджено надані захисником до матеріалів справи Посадові інструкції виконавчого директора з виробництва та ремонтів ДП «НАЕК «Енергоатом», лист ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області, лікарські документи.

Щодо позиції учасників кримінального провадження щодо клопотання про подовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчий суддя зважає на наступне.

Згідно до ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як встановлено ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, в клопотанні прокурора та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Відповідно до статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами), зокрема, і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») №31315/96 від 25.04.2000, суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Під час судового розгляду клопотання встановлено існування ризику переховування від органів досудового розслідування, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за вчинення якого передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Наведені у клопотанні обставини кримінального правопорушення, окрім зазначеного вище, дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 розуміючи можливість призначення покарання у виді позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а тому доводи прокурора в цій частині є доведеними.

Перевіряючи наявність ризику незаконного впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

Отже, на переконання слідчого судді, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

На думку слідчого судді, з метою подальшого безперешкодного розслідування із встановлення усіх обставин у цьому кримінальному провадженні, необхідно обмежити підозрюваного ОСОБА_4 у можливості спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні.

Щодо ризику впливу на спеціаліста та експерта слідчий суддя зважає на доводи прокурора щодо посад, які займав підозрюваний.

Також, слідчий суддя враховує, що з моменту обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу він сумлінно виконував покладені на нього обов`язки, будь - яких доказів на спростування даних тверджень, наведених в судовому засідання захисником, надано до матеріалів справи не було.

Слідчим суддею в судовому засіданні встановлено, що підозрюваний позбавлений можливості проживати на цей час за адресою вказаною в ухвалі слідчого судді, якою було обрано йому запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту внаслідок відсутності за вказаною адресою електрики та опалення після обстрілів м. Києва рф. Однак, є можливість проживання у квартирі що йому належить за іншою адресою.

Також, слідчий суддя зважає на бажання підозрюваного працювати та допомагати країні у галузі енергетики, надавати відповідні консультації, що неможливо в умовах його повною ізоляції при застосуванні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Слідчий суддя враховує, що на утриманні підозрюваного перебувають його мати та мати його дружини, що прокурором спростовано не було, що потребує надання йому можливості заробляти відповідні кошти для забезпечення себе та вказаних осіб,

Крім того, слідчий суддя зважає на те, що за станом здоров`я підозрюваний потребує медичної допомоги, є необхідність у відвідуванні ним лікаря, а також можливості вирішувати побутові питання.

З врахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що цілодобовий домашній арешт на цей час суттєво обмежує права підозрюваного та є не пропорційним до обставин кримінального провадження та наявних ризиків.

Таким чином, оскільки прокурором доведено обґрунтованість підозри стосовно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, зокрема, переховуватися від органів досудового слідства та/або суду, впливати на свідків, спеціатіста, експерта, слідчий суддя, враховуючи конкретні обставини справи, вважає, що клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст.3, 176, 177, 178, 179, 181, 184, 193, 194, 195, 196 , ч. 2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про продовження застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000625, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.12.2022 року, за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України та за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України, - задовольнити частково.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , в період часу з 22:00 год. по 07:00 год. - у межах строку досудового розслідування, тобто до 02 березня 2026 року, за виключенням випадків необхідності отримання невідкладної медичної допомоги, а також прибуття до місць укриття та бомбосховищ.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 02 березня 2026 року строк дії покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик;

-не відлучатися із населеного пункту, за місцем проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

-утримуватися від спілкування з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 ;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Виконання ухвали про продовження дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали складено 03 лютого 2026 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1