Справа № 308/5391/25
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 травня 2025 року м. Ужгород
Зазначає, що арешт було накладено саме з підстави необхідності збереження речових доказів.
Також стверджує, що за наявною у сторони захисту інформацією, в рамках досудового розслідування кримінального провадження, уповноваженими працівниками СВ Ужгородського РУП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області було проведено огляд вилучених речей у тому числі мобільних телефонів та здійснено їх копіювання.
Однак вважає, що органом досудового розслідування не обґрунтовано та не доведено підстав вважати саме вилучене майно, власником якого є свідок у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_4 речовими доказами у кримінальному провадженні.
За вказаних обставин наразі в органу досудового розслідування наявні образи мобільних пристроїв, що містять всю інформацію, що наявна на самих мобільних телефонах, яка у відповідності до ЗУ є оригіналом електронного доказу і може безперешкодно використовуватись як органом досудового розслідування так і судом під час розгляду справи по суті.
Так, вилучене у ОСОБА_4 майно до розслідуваного злочину не має жодного відношення, оскільки доказове значення у розслідуванні вказаного злочину, може мати виключно інформація, що на ньому знаходиться, але аж ніяк не саме майно.
З моменту вилучення арештованого майна вже минуло майже два місяці, тому сторона власника арештованого майна стверджує, що арешт, на даному етапі досудового розслідування, жодним чином не сприятиме подальшому досудовому розслідуванню у вказаному кримінальному проваджені, а лише порушить права його власника, щодо володіння та користування вказаним майном.
Обґрунтовуючи клопотання захисник також посилається на практику Європейського Суду з прав людини, норми КПК України, статтю 1 Першого протоколу до Європейської конвенції, норми Конституції України вважає, що на даний час відпали підстави застосування подальшого арешту майна, а тому просить: скасувати арешт з арештованого майна, що належить ОСОБА_4 а саме: - мобільного телефону марки «Redmi» у корпусі світло-синього кольору, який упаковано до спеціального полімерного пакету НПУ WAR 1882525 з пояснювальним написом; - мобільного телефону марки «Xiaomi» у корпусі світло-синього кольору, який упаковано до спеціального полімерного пакету НПУ WAR 1882526 з пояснювальним написом; - сумки чорного кольору (тактичної) з особистими речами, яку упаковано до спеціального полімерного пакету НПУ PSP 3062806 з пояснювальним написом. Зобов`язати уповноважених осіб СВ Ужгородського РУП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області невідкладно повернути мобільний телефон марки «Redmi» у корпусі світло-синього кольору, який упаковано до спеціального полімерного пакету НПУ WAR 1882525 з пояснювальним написом; мобільний телефон марки «Xiaomi» у корпусі світло-синього кольору, який упаковано до спеціального полімерного пакету НПУ WAR 1882526 з пояснювальним написом; сумку чорного кольору (тактичну) з особистими речами, яку упаковано до спеціального полімерного пакету НПУ PSP 3062806 з пояснювальним написом, власнику - ОСОБА_4 .
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання про скасування арешту майна підтримав у повному обсязі, просив таке задовольнити з підстав та мотивів наведених у клопотанні.
Прокурор у судове засідання не з`явився, однак від прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_6 до суду надійшла заява про розгляд клопотання без його участі. У заяві також зазначив, що заперечує щодо скасування арешту майна, оскільки вилучене майно визнане речовим доказом у кримінальному провадженні, містить на собі сліди вчинення злочину та були вилучені у гр. ОСОБА_4 під час незаконного перетину його через державний кордон України. Також вказує, що 23.05.2025 року досудове розслідування в кримінальному провадженні завершено та сторонам відкриті матеріали в порядку ст. 290 КПК України. На даний час в зазначеному кримінальному провадженні складено обвинувальний акт, який буде скеровано до суду.
Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи.
Заслухавши пояснення адвоката ОСОБА_3 , дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Також на вказаній ділянці місцевості виявлено гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець: АДРЕСА_1 у якого було вилучено мобільний телефон марки «Iphone 13 Pro Max» у корпусі синього кольору, який упаковано до спеціального полімерного пакету НПУ CRI 1128252 з пояснювальним написом та сумку чорного кольору (тактичну) з особистими речами, яку упаковано до спеціального полімерного пакету НПУ PSP 3062806 з пояснювальним написом.
11.03.2025 року слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області було розглянуте клопотання прокурора про арешт майна та постановлено ухвалу № 308/3143/25, згідно якої клопотання задоволено та накладено арешт на: - мобільний телефон марки «Redmi» у корпусі світло-синього кольору, який упаковано до спеціального полімерного пакету НПУ WAR 1882525 з пояснювальним написом; - мобільний телефон марки «Xiaomi» у корпусі світло-синього кольору, який упаковано до спеціального полімерного пакету НПУ WAR 1882526 з пояснювальним написом; - сумку шкіряну чорного кольору, яку упаковано до спеціального полімерного пакету НПУ СУ PSP 3248242 з пояснювальним написом; - мобільний телефон марки «Iphone 13 Pro Max» у корпусі синього кольору, який упаковано до спеціального полімерного пакету НПУ CRI 1128252 з пояснювальним написом; - сумку чорного кольору(тактичну) з особистими речами, яку упаковано до спеціального полімерного пакету НПУ PSP 3062806 з пояснювальним написом.
При розгляді вказаного клопотання слідчим суддею було встановлено необхідність такого арешту, наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, особу якій належить вказане майно, а також відповідність такого критеріям ст. 98 КПК України. Арешт було накладено з метою його збереження у даному кримінальному провадженні як речового доказу.
Згідно зі ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої в наслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 1ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчий суддя вивчивши доводи клопотання про скасування арешту майна та долучені до нього докази, вважає такі необґрунтованими, стороною захисну на виконання наведених вище норм Закону не доведено слідчому судді, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Заявником не додано до матеріалів справи доказів доводів зазначених у клопотанні, зокрема того, що мета накладення арешту на даний час досягнута, всі експертизи та слідчі дії з арештованим майном проведені (відсутні висновки проведених експертиз та проведення слідчих дій), а відтак слідчий суддя приходить до висновку, що на даний час не відпала потреба в застосуванні арешту, такий накладено було обґрунтовано, будь-яких обставин, які б не були відомі під час вирішення питання про накладення арешту не встановлено.
Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав. Хоча власник обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим. Отже, відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.
Також слід звернути увагу на те, що при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
За таких обставин подане клопотання задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 167, 174, 309 КПК України, -
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 03.06.2025 року о 16 .00 год..

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1