Справа № 161/7725/25
Провадження № 1-кс/161/2411/25
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

м. Луцьк 23 квітня 2025 року

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого відділу слідчого управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Російської Федеранції, громадянина України, українця, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 321, ч. 2 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий відділу слідчого управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором відділу Волинської обласної прокуратури ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 строком на 60 днів.

Своє клопотання мотивує тим, що СУ ГУНП у Волинській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000128 від 25.04.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 321, ч. 3 ст. 321 КК України.

23.04.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 321, ч. 2 ст. 307 КК України.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 321, ч. 2 ст. 307 КК України, один з яких, відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких та за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років, з конфіскацією майна, а тому останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, спотворити, або сховати будь яку з речей та документів, які мають значення для досудового розслідування, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення, зважаючи на обставини, які свідчать про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, а тому просить застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Заслухавши думку слідчого та прокурора, кожного зокрема, які клопотання підтримали та просили його задовольнити, пояснення підозрюваного та його захисника, кожного зокрема, які заперечували щодо задоволення даного клопотання, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, суд приходить до висновку, що клопотання старшого слідчого підлягає до часткового задоволення.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СУ ГУНП у Волинській області перебуває кримінальне провадження №0000128 від 25.04.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 321, ч. 3 ст. 321 КК України.

23.04.2025 року органом досудового розслідування ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненнікримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 321, ч. 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя, при вирішенні даного клопотання, враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цими злочинами, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.

Отже, оцінюючи надані стороною обвинувачення матеріали та встановленні в судовому засіданні обставини, слід прийти до висновку, що в своїй сукупності вони доводять наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 321, ч. 2 ст. 307 КК України.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зауважує, що ризиком не можна вважати прогнозовану подію, настання якої розглядається як цілком гарантоване. Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню, судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Таким чином, слідчий суддя оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Отже, встановлені обставини під час розгляду клопотання дійсно можуть свідчити про існування ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що в разі визнання ОСОБА_5 винуватим, останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі до десяти років з конфіскацією майна, а також те, що свідчить проте те, що підозрюваний у разі не застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Наявність ризику, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить про те, що на даному етапі досудового розслідування не знайдені всі речові докази у кримінальному провадженні та не вилучені, а саме медичну документацію з установ, в яких ОСОБА_5 отримував листи направлень для отримання наркотичних засобів та сильнодіючих лікарських засобів а тому у разі не застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, останній матиме можливість знищити, сховати або спотворити вказані речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Про наявний ризик, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує те, що ОСОБА_5 може впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, вжити заходів до розшуку легендованих свідків, які залучалися працівниками поліції до проведення оперативних закупок. Окрім цього, кримінальне правопорушення у якому він підозрюється є латентним, документування здійснювалось за допомогою проведення оперативно розшукових заходів та негласних слідчих розшукових дій, а тому на даний час не встановлено всіх осіб (співучасників), яким відомо про злочинну діяльність ОСОБА_5 та які в подальшому можуть тим чи іншим чином підтвердити це, як на стадії досудового розслідування, так і на стадії розгляду кримінального провадження в суді, тому підозрюваний може вживати заходів щодо пошуку осіб, яким він збував психотропні речовини та спонукати їх до дачі неправдивих показань.

Наявність ризику, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить про те, що ОСОБА_5 може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення пов`язані з незаконним збутом психотропних речовин, оскільки в ході досудового розслідування було задокументовано декілька фактів збуту ним наркотичних засобів та сильнодіючих лікарських засобів з корисливих мотивів, що вказує на системність зайняття протиправною діяльністю та на те, що незаконний збут вказаних речовин був одним із основних джерел його доходів, що підтверджується матеріалами негласних слідчих (розшукових) дій.

Слідчий суддя, окрім цього, враховує характер кримінального правопорушення, яке має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, практику Європейського суду з прав людини - п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку в залежності від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011).

Слідчим суддею встановлено, що запобігання ризикам переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, вплив на свідків, експертів, вчинення нових кримінальних правопорушень, становить саме суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства. Цей інтерес має превалююче значення та виправдовує застосування до підозрюваного запобіжного заходу, саме у вигляді тримання під вартою.

На переконання слідчого судді в даному конкретному випадку застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені КПК України, є недостатньою мірою, оскільки вони не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможуть запобігти спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування або суду, впливу на свідків, або вчинити інші кримінальні правопорушення.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з позицією сторони обвинувачення, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені КПК України, буде недостатньою мірою, оскільки не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможе запобігти ризикам, встановленим під час досудового розслідування.

Виходячи із вищевикладеного та враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 підлягає до часткового задоволення.

На підставі ч. 3 ст.183 КПК України визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків - 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 680 (сто вісімдесят одну тисячу шістсот вісімдесят) гривень.

Згідно ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Оскільки матеріалами клопотання стверджується, що підозрюваний ОСОБА_5 не затримувався, тому датою та годиною його затримання слід вважати дату та годину проголошення судового рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 183, 193-194, 196-197, 209 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого відділу слідчого управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Російської Федеранції, громадянина України, українця, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів до 21 червня 2025 року включно.

Строк тримання під вартою обчислювати з 14.30 год. 23 квітня 2025 року, тобто з моменту проголошення судового рішення.

На підставі ч. 3 ст.183 КПК України визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 680 (сто вісімдесят одну тисячу шістсот вісімдесят) гривень.

Згідно ч.7 ст.182 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному ухвалою про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заставу в розмірі 181 680 (сто вісімдесят одну тисячу шістсот вісімдесят) гривень внести на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Волинській області: , депозитний рахунок №UA0002504, банк ДКСУ м.Київ МФО 820172 та надати документ, що це підтверджує слідчому, прокурору або суду.

Згідно ст.183 КПК України у разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_5 до ч.5 ст.194 КПК України, покласти наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою ж їх вимогою; не відлучатися із населеного пункту м. Володимир Волинської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання та/або місця роботи; здати на зберігання у відповідний орган Управління Державної міграційної служби України паспорт України для виїзду за кордон; утримуватися від спілкування зі свідками та підозрюваними у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню в порядку, передбаченому для виконання судових рішень, на підставі ст.205 КПК України.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1