УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Добронадіївка, Олександрійського району, Кіровоградської області, громадянина України, з повною середньою освітою, одружений, офіційно не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 постійного місця проживання не має, раніше неодноразово судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0002415 від 19.08.2024р., у рамках якого було подано клопотання, та, дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , подане в кримінальному провадженні № 0002415 від 19.08.2024р., яке відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України.

Підозрюваний доставлений до суду під вартою.

Подане клопотання обґрунтовується тим, що слідчими СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві, в ході досудового розслідування встановлено, що згідно Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»» на території України введено воєнний стан із 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався, та на даний момент є діючим.

Так, ОСОБА_5 будучи раніше неодноразово судимим, а саме: 05.11.2018 року Вільногірським міським судом Дніпропетровської області за ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст.15, ч.2 ст. 185, ст. 70 КК України до остаточного покарання у виді 1 (одного) року 6 (шести) місяців позбавлення волі з поміщенням до кримінально-виконавчої установи закритого типу на призначений строк; 18.03.2019 року Вільногірським міським судом Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 186, ст. 70 КК України, до остаточного покарання у виді 4 (чотирьох) років позбавлення волі з поміщенням до кримінально-виконавчої установи закритого типу на призначений строк, звільнений з місць позбавлення волі 25.04.2022 ухвалою Дніпровського апеляційного суду умовно-достроково, маючі не зняті та непогашені у встановленому законом порядку судимості, на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків не зробив та повторно вчинив нове умисне корисливе кримінальне правопорушення проти власності на території Солом`янського району м. Києва при наступних обставинах.

ОСОБА_5 , 17.08.2024р. приблизно о 23:00 голині, перебуваючи в підсобному приміщенні, що розташоване у будинку АДРЕСА_2 , за запрошенням ОСОБА_7 , який тимчасово проживав у вказаному вище приміщенні, переслідуючи корисливі мотиви та бажаючи збагатитись за рахунок чужого майна, в умовах воєнного стану, вирішив повторно таємно викрасти чуже майно, що належить ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану ОСОБА_5 , 17.08.2024р., приблизно о 23:50 годині, перебуваючи у вказаному вище приміщенні, дочекавшись поки потерпілий ОСОБА_7 відвернеться, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає та не завадить йому у вчиненні крадіжки, повторно таємно викрав чуже майно, що належить ОСОБА_7 , а саме мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 13», в корпусі чорного кольору, ІМЕІ І: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , вартістю 7999 гривень 00 копійок, на екрані якого знаходилась захисна плівка вартістю 699 гривень 00 копійок, зарядний пристрій зі штекером білого кольору, вартістю 849 гривень 00 копійок, павербанк марки «Canyon» в корпусі чорного кольору, на 20 000 mAh вартістю 1900 гривень 00 копійок.

Після чого, діючи умисно, передбачаючи можливість настання наслідків у вигляді спричинення майнових збитків та бажаючи настання таких наслідків, ОСОБА_5 , діючи з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення, утримуючи при собі, повторно таємне викрадене чуже майно, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим на свій власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 11447 гривень.

19.08.2024р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану.

09.09.2024р. постановою слідчого підозрюваного ОСОБА_5 оголошено в розшук.

24.09.2024р. ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

17.10.2024р., на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 24.09.2024р., затримано підозрюваного ОСОБА_5 та доставлено до Солом`янського районного суду м. Києва для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У клопотанні слідчим постановлено питання про застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, із визначенням застави, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, та у зв`язку із існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Під час судового розгляду прокурор просив застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із визначенням застави, яка на думку прокурора, повинна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування.

Захисник просив відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки пред`явлена органами досудового розслідування підозра є необґрунтованою та вказані стороною обвинувачення ризики взагалі були відсутні.

Підозрюваний підтримав позицію сторони захисту.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та надані в суді документи, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

На обґрунтування пред`явленої ОСОБА_5 підозри, слідчим надані зібрані під час досудового розслідування докази та інші матеріали кримінального провадження, які обґрунтовано свідчать про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, яке розслідується.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Так, в ході судового розгляду клопотання знайшов своє підтвердження ризик переховування від органів досудового розслідування, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, та з моменту повідомлення про підозру постійно переховувався від органу досудового розслідування та суду, у зв`язку з чим був оголошений в розшук та ухвалою слідчого судді надано дозвіл на його затримання з метою приводу для розгляду клопотання про тримання під вартою, тому слідчий суддя вважає, що він може переховуватися від органів досудового розслідування.

Крім того, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено та надано обґрунтованих доказів про те, що підозрюваний ОСОБА_5 перешкоджав кримінальному провадженню, оскільки підозрюваний ухиляється від явки до органу досудового розслідування та без обґрунтованих на те причин, не з`являвся на виклики слідчого та суду. Крім того, підозрюваний, своєю процесуальною поведінкою вчинив дії з метою унеможливлення розгляду слідчими суддями клопотань сторони обвинувачення про застосування відносно нього запобіжного заходу, тому слідчий суддя вважає, що він може в подальшому перешкоджати кримінальному провадженню з метою затягування строків досудового розслідування.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У справі «Амбрушкевич проти Польщі» (Ambruszkiewicz v. Poland N 7/03 від 04.05.2006) Європейський суд з прав людини наголошує, що не викликає протиріч те, що в деяких особливих випадках позбавлення свободи може бути єдиним засобом, який дозволяє гарантувати явку обвинуваченого до суду, зокрема, з урахуванням його особистості та характеру злочину, а також тяжкості ймовірного покарання. Крім того, Європейський суд з прав людини вважає за необхідне, щоб підстави, наведені владою на обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді позбавлення свободи, були доповнені конкретними фактами стосовно підозрюваного, а мотиви за обставинами справи могли вбачатися переконливими та відповідними.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини та враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_8 , який раніше судимий, його майновий та сімейний стан, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому злочині, який відноситься до категорії тяжких злочинів, а також ту обставину, що підозрюваний ОСОБА_5 в рамка даного кримінального провадження ухилявся від явки до органів досудового розслідування, у зв`язку з чим був оголошений в розшук, тому слідчий суддя вважає, що вказані обставини свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам.

За таких обставин, слідчий суддя вважає необхідним застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах досудового розслідування, тобто до 23.11.2024р. включно.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо неправомірним для нього.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя враховує майновий та сімейний стан підозрюваного ОСОБА_5 , наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також ту обставину, що органом досудового розслідування не надано доказів щодо наявності у підозрюваного ОСОБА_5 значних статків та нерухомого майна, а також доказів, що застава у межах, визначних п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України не здатна забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків, тому вважає необхідним визначити підозрюваному, відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, заставу у розмірі, який не перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, у сумі 70000грн., яка не буде завідомо непомірною для нього та буде виправдовувати той ступінь довіри, при якому перспектива втрати підозрюваним застави саме в такому розмірі, буде достатнім стримуючим засобом для нього, щоб відбити бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Крім того, у разі внесення застави, слідчий суддя вважає необхідним покласти на ОСОБА_5 , наступні обов`язки: повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, не відлучатися з населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 184, 192-194, 196, 197, 202, 206, 207, 208, 209, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжній захід у вигляді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі в межах строку досудового розслідування, тобто до 23.11.2024р. включно.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закінчується о 23 год. 59 хв. 23 листопада 2024 року.

Розмір застави визначити у сумі 70000грн. (сімдесят тисяч гривень), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: Банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089; призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….», та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання,

- не відлучатися з населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду,

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити до 23.11.2024р., включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

В задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру м. Києва.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1