справа № 179/945/24
провадження № 1-кп/179/21/25
У Х В А Л А

24 квітня 2025 року с-ще Магдалинівка

Магдалинівський районний суд Дніпропетровської області

у складі головуючого судді ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5

представника потерпілої ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження №0000064 від 09.03.2024 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Подвірки Дергачівського району Харківської області, українця, громадянина України, маючого повну середню освіту, одруженого, військовослужбовцю військової служби за призивом під час мобілізації в посаді солдат резерву військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,

обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000064 від 09.03.2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

13.03.2025 захисник ОСОБА_5 подав до суду клопотання про доповнення судового розгляду, в якому зокрема, просить суд:

1. Призначити у справі судову психологічну експертизу з використанням поліграфа, до проведення якої залучити в якості експерта члена громадської організації «ВСЕУКРАЇНСКА АСОЦІАЦІЯ ПОЛІГРАФОЛОГОВ» та на вирішення експертизи поставити наступні питання:

- чи виявляються в ході психофізіологічного дослідження з використанням поліграфа у громадянина ОСОБА_4 реакції, які свідчать про те, що ОСОБА_4 під час вчинення злочину перебував у лежачому положенні та спав, а тому не усвідомив спочатку, хто на нього напав уві сні?

- чи виявляються в ході психофізіологічного дослідження з використанням поліграфа у громадянина ОСОБА_4 реакції, які свідчать про те, що він не усвідомлював кому наносить ушкодження ножем, а тільки потім зрозумів, що це його сусід ОСОБА_7 ?

2. Призначити додатково слідчий експеримент за участю ОСОБА_4 та статиста чоловічої статі, та за умов темряви, щоб максимально відтворити обстановку в момент подій злочину.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що слідчі експерименти проведені не в ти умовах, які були під час події, адже було темно, ОСОБА_8 не бачив ОСОБА_9 , який на нього напав (протилежне не доведене), а тому ця обставина не була перевірена (видимість в тих умовах).

З метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування всіх обставин та істини у кримінальному провадженні та встановлення, чи приховує або спотворює обвинувачений ОСОБА_4 свідомо яку-небудь інформацію про обставини і деталі вчинення злочину, показання ОСОБА_4 потребують додаткової перевірки шляхом проведення судової психологічної експертизи з використанням поліграфа.

У судовому засіданні захисник підтримав клопотання та просив його задовольнити. В доповнення пояснив, що слідчий експеримент необхідно провести з метою перевірки показань обвинуваченого в судовому засіданні щодо механізму завдання потерпілому тілесних ушкоджень, оскільки при проведенні слідчого експерименту на досудовому розслідуванні, механізм спричинення потерпілому тілесних ушкоджень не був повністю розкритий, що вбачається з висновків СМЕ та відеозапису проведення слідчого експерименту, а також підтвердила експерт у своїх показаннях. Тому вважає, що слідчий експеримент необхідно провести за участі судово-медичного експерта. Також захисник наполягає на призначенні судової психологічної експертизи з використанням поліграфа з метою перевірки показань обвинуваченого, який на проведення такої експертизи погоджується.

Обвинувачений у судовому засіданні підтримав позицію свого захисника та просив задовольнити клопотання.

Прокурор та представник потерпілого у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання.

Вислухав думку учасників кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

Щодо клопотання захисника про призначення судової психологічної експертизи з використанням поліграфа

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених ст.244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 332 КПК під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені ч.2 ст.509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Положеннями ст. 84 КПК визначено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Пунктом 6.8 розділу VI Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі Інструкція), затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за № 705/3145, з метою отримання орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа.

Пунктом 6.8.1 Інструкції передбачено, що предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій. Згідно з вимогами п. 6.8.2 Інструкції такі опитування можуть проводитись тільки за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування.

За визначенням поліграф (детектор брехні) є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів; аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, як стверджується, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Поліграф - це багатоканальний осцилограф, який проводить одночасний запис показників кров`яного тиску, дихання, рухових реакцій, робить електрокардіограму тощо. Водночас, на основні чотири показники, які вимірюються поліграфом (артеріальний тиск, пульс, потовиділення, частота дихання) впливає велика кількість емоцій, в тому числі радість, ненависть, печаль, тривога, депресія. Зв`язок цих параметрів у сукупності із намірами безперечного обману до цього часу наукою не доведено. При цьому слід зазначити, що поліграф не читає думки, а лише реєструє фізіологічну активність та зміну її параметрів. Він виявляє не брехню, а лише збудження, яке з певною долею вірогідності може свідчити про неправду. По фізіологічним реакціям не можна точно встановити природу процесу, що їх викликав (позитивна чи негативна емоція, біль, якісь асоціації, брехня, переляк).

Таким чином, судова експертиза із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа - це різновид психологічної експертизи, яка проводиться у вигляді дослідження експертом-поліграфологом на основі спеціальних знань з використанням комп`ютерного поліграфа психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлені в ході дослідження стимули з метою перевірки достовірності інформації, що надається досліджуваною особою.

Аналіз чинного законодавства дає підстави констатувати, що законодавець дозволяє використовувати поліграф у вузькому професійному колі (Інструкція про порядок використання поліграфів у Національній поліції України, затверджена Наказом МВС України від 13.11.2017 року №920, Порядок проведення психофізіологічного дослідження із застосуванням поліграфа у Державному бюро розслідувань, затверджений постановою КМУ від 11.05.2017 року №449, Положення про психологічне забезпечення в Національній гвардії України, затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.12.2016 року №1285, тощо).

Крім того, суд звертає увагу на відсутність нормативно-правового акту, що врегульовує питання проведення судової експертизи (психофізіологічне дослідження з використанням поліграфу) для цілей кримінального провадження, зокрема із визначенням основних принципів використання поліграфа, випадків, в яких це заборонено, кола осіб, які не можуть бути піддані такій перевірці, часових рамок, протягом яких особа може бути піддана до такої перевірки.

Результати перевірок на поліграфі мають в процесі доказування орієнтовне, а не доказове значення, а висновки мають ознаки вірогідності. До того ж, відповідно до ст.23 КПК України показання суд отримує безпосередньо. Висновки психофізіологічного дослідження не можуть бути взяті до уваги як доказ достовірності показань особи, у зв`язку з тим, що оцінку достовірності показань надає слідчий або суд, а не психологічна експертиза.

Положеннями чинного кримінального процесуального законодавства не передбачена можливість перевірки правдивості показань із застосуванням спеціального технічного засобу - поліграфу та отримання даних як доказу.

Така правова позиція також викладена у постановах ККС ВС від 23 вересня 2021 року у справі №234/4850/17, від 26 січня 2023 року у справі №183/3452/19, від 09 листопада 2023 року у справі №344/17154/18.

Суд вважає, що обставини, які на думку захисника підлягають з`ясуванню під час проведення експертизи можливо встановити шляхом дослідження доказів, джерела яких визначені ч. 2 ст.84 КПК України, та надання їм відповідної оцінки в порядку ст.94 КПК України.

Враховуючи викладене, у задоволенні клопотання захисника про призначення судової психологічної експертизи з використанням поліграфа слід відмовити.

Вирішуючи питання щодо необхідності проведення у додаткового слідчого експерименту, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до ч. 8 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії не можуть проводитися після закінчення строків досудового розслідування, крім їх проведення за дорученням суду у випадках, передбачених частиною третьою статті 333 цього Кодексу. Будь-які слідчі (розшукові) або негласні слідчі (розшукові) дії, проведені з порушенням цього правила, є недійсними, а встановлені внаслідок них докази - недопустимими.

Відповідно до ч.ч. 3, ч.4 ст.333 КПК України, у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами.

Під час розгляду клопотання суд враховує значення обставин, про встановлення або перевірку яких просить особа, яка звернулася з ним, можливість їх встановлення або перевірки шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та причини, з яких не були здійснені належні дії для їх встановлення чи перевірки на стадії досудового розслідування.

Відповідно до ст.240 КПК України слідчий експеримент проводиться з метою перевірки і уточнення відомостей, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення Слідчий, прокурор має право провести слідчий експеримент шляхом відтворення дій, обстановки, обставин певної події, проведення необхідних дослідів чи випробувань.

Слідчий експеримент як окрема слідча (розшукова) дія полягає в проведенні дослідних дій, спрямованих на перевірку можливості сприйняття особою певних фактів, вчинення в певному місці й певним способом чи з використанням певних знарядь конкретних дій, існування визначених подій у минулому, з`ясування механізму утворення слідів тощо, в умовах, що максимально наближені до тих, в яких подія мала місце в минулому.

Як свідчать матеріали кримінального провадження, під час досудового розслідування слідчим проведений слідчий експеримент 09.03.2024 та додатковий слідчий експеримент 06.05.2024 за участю підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника. Вказані слідчі експерименти були проведені через нетривалий проміжок часу з моменту події. Протоколи слідчих експериментів без жодного зауваження підписані всіма учасниками слідчої дії.

Суд вважає, що у даному випадку захисником не доведено необхідність проведення повторного слідчого експерименту, оскільки наявні у матеріалах кримінального провадження результати раніше проведених слідчих експериментів можуть бути використані при прийнятті рішення у кримінальному провадженні поряд з іншими доказами, оцінка яким буде дана судом в нарадчій кімнаті. Щодо посилань захисника на неякісність проведення стороною обвинувачення слідчих експериментів, то оцінку даним доказам суд має надати в порядку ст.94 КПК України.

Також, в поданому суду письмовому клопотанні захисником не наведено достатнього правового обґрунтування та фактичних обставин, які б вказували на необхідність проведення повторного слідчого експерименту.

З урахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку про відсутність, з мотивів зазначених у клопотанні захисника, підстав для надання у цьому кримінальному провадженні судового доручення органу досудового розслідування для проведення повторного слідчого експерименту.

Керуючись ст. ст. 242, 333, 350, 372 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про проведення повторного слідчого експерименту та призначення судової психологічної експертизи із застосуванням поліграфа відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1