БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/1287/25
Провадження № 1-кп/730/106/2025
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" вересня 2025 р. м. Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 (в режимі відеоконференцзв`язку),

обвинуваченого ОСОБА_4 , (в режимі відеоконференцзв`язку),

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Борзні у порядку, передбаченому статями 314, 315, 316 КПК України, обвинувальний акт щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 5 ст. 407 КК України,

ВСТАНОВИВ:

1.Історія провадження

01 вересня 2025 до Борзнянського районного суду Чернігівської області з Деснянської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001699 від 31.12.2024, за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 407 КК України.

01 вересня 2025 згідно ухвали Борзнянський районний суд Чернігівської області у вказаному провадженні призначив підготовче судове засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 КПК України у підготовчому судовому засіданні на обговорення учасників судового провадження поставлено питання щодо можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту.

2. Позиції учасників судового провадження та заявлені клопотання

Прокурор у судовому засіданні просив суд призначити кримінальне провадження до судового розгляду і викликати в судове засідання учасників процесу, вважаючи, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстав для прийняття рішення, передбаченого п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, немає, розгляд справи повинен здійснюватися у відкритому судовому засіданні.

Що стосується підсудності розгляду справи зазначив, що у відповідності до вимог ч. 9 ст. 615 КПК дана справа підсудна Борзнянському районному суду Чернігівської області.

Обвинувачений та захисник не заперечували щодо призначення провадження для розгляду у відкритому судовому засіданні.

Інших клопотань від учасників судового провадження про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, витребування певних речей чи документів не надходило.

3. Загальні висновки суду

Відповідно до положень ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право направити обвинувальний акт до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.

Відповідно до ч. 9 ст. 615 КПК України під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, у межах територіальної юрисдикції яких вчинено кримінальне правопорушення, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності.

Також, цією статтею передбачено, що до початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя.

Правила про підсудність ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засадах кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК України, а також засадах організації судової влади.

Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та згідно із п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України є підставою для скасування судового рішення.

Зі змісту обвинувального акта убачається, що 13.07.2024 року ОСОБА_4 самовільно залишив місце несення служби, а саме: залишив розташування військової частини НОМЕР_1 , що розташоване у районі населеного пункту АДРЕСА_1 та безпідставно ухилявся від виконання обов`язків військової служби до моменту його затримання працівника відділення поліції № 3 (м. Борзна) Ніжинського районного управління Головного управління Національної поліції в Чернігівській області.

Таким чином, ОСОБА_4 органом досудового розслідування обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, тобто у самовільному залишенні військової частини без поважних причин військовослужбовцем, вчиненому в умовах воєнного стану.

Виходячи зі змісту диспозиції ч. 5 ст. 407 КК України об`єктивна сторона містить два склади злочину: 1) самовільне залишення військової частини або місця служби; 2) нез`явлення вчасно без поважних причин на службу.

При цьому умисел спрямований саме на самовільне залишення або нез`явлення військовослужбовця до певного місця дислокації військової частини, а з`явлення особи до управління поліції, військової комендатури, військового комісаріату, військової прокуратури, тощо, не охоплюється умислом, спрямованим на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 407 КК України.

Таким чином, злочинний результат у вигляді відсутності військовослужбовця настає саме за місцем дислокації військової частини або несення служби.

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, під час розгляду справи № 752/4349/23 за обвинуваченням особи у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 5 ст. 407 КК України, у судовому рішенні від 26.04.2023 року, визначаючи підсудність справи, дійшла висновку, що на противагу кримінальним правопорушенням, передбаченим ч. 1, ч. 2, ч. 3 ст. 407 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 407 КК України, не є продовжуваним, і є закінченим з моменту самовільного залишення військової частини або місця служби, а також нез`явлення вчасно на службу без поважних причин військовослужбовцем саме в умовах воєнного стану. Таким чином, місцем вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, є місце розташування військової частини або місця служби.

Таку ж позицію висловив Дніпровський апеляційний суд в ухвалі суду від 30.03.2023 року (справа № 216/6065/22) та Черкаський апеляційний суд в ухвалі суду від 25.05.2023 року (справа № 709/201/23).

Аналогічну позицію стосовно місця вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, наведено і Касаційним кримінальним судом у складі у складі Верховного Суду у постановах від 02.12.2024 у справі № 295/16798/24 та від 22.05.2023 у справі № 185/4197/23.

Аналогічна позиція підтримана Верховним Судом й у постанові від 31.03.2025 року у справі № 369/20876/24.

З огляду на вищезазначене, суд дійшов висновку, що розгляд обвинувального акта у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001699 від 31.12.2024, за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 407 КК України підсудне Золотоніському міськрайонному суду Черкаської області.

Враховуючи те, що відповідно до ст.ст. 32, 34 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення, а питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції, то кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 підлягає направленню до Чернігівського апеляційного суду для ініціювання подання щодо визначення Касаційним кримінальним судом у складі Верховного Суду питання про направлення кримінального провадження на розгляд за підсудністю.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 32, 34, 314, 615 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001699 від 31.12.2024, за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 407 КК України направити до Чернігівського апеляційного суду для ініціювання подання щодо визначення Касаційним кримінальним судом у складі Верховного Суду питання про направлення кримінального провадження на розгляд за підсудністю.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1