Провадження № 1-кс/127/5820/25
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

06 травня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

особи, яка подала скаргу, - адвоката: ОСОБА_3 ,

підозрюваної: ОСОБА_4 ,

слідчого: ОСОБА_5 ,

прокурора: ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , подану в порядку ст. 206 КПК України, на незаконне затримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження №0000489, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області звернулась адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , зі скаргою, поданою в порядку ст. 206 КПК України, на незаконне затримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження №0000489, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

Скарга мотивована тим, що в провадженні СУ ГУНП у Вінницькій області знаходиться кримінальне провадження №0000489, внесене до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

За наслідками досудового розслідування вищевказаного кримінального провадження 02.05.2025 року о 17 год. 38 хв. в.о. завідуючої неврологічного відділення КП «Калинівська ЦРЛ» ОСОБА_4 , яка перебувала за місцем свого проживання, було затримано в порядку ст.208 КПК України та 03.05.2025 року о 15 год. 50 хв. ОСОБА_4 повідомлено про підозру за фактом одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, пов`язане із вимаганням такої вигоди, вчинене за попередньою змовою групою осіб, за ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України.

Затримання ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 вважає незаконним, оскільки уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримувати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у визначених ч.1 ст.208 КПК України випадках. Однак при затриманні ОСОБА_4 жодних таких обставин не існувало.

Окрім того, як зазначає адвокат у скарзі, зі змісту протоколу про затримання ОСОБА_4 вбачається, що їй не було роз`яснено, у вчиненні якого злочину вона підозрюється.

Адвокат ОСОБА_3 також звертає увагу суду на те, що матеріали досудового розслідування кримінального провадження не містять достатніх доказів причетності її підзахисної д інкримінованого їй кримінального правопорушення та свідчать про його провокацію.

У зв`язку із вищевикладеним, адвокат ОСОБА_3 звернулася до суду із даним клопотанням, у якому просила суд визнати затримання ОСОБА_4 незаконним та негайно звільнити її з-під варти.

В судовому засіданні особа, яка звернулась до суду зі скаргою, - адвокат ОСОБА_3 відмовилась від своїх вимог в частині негайного звільнення її підзахисної з-під варти, оскільки остання на даний момент з-під варти уже звільнена. Однак свої вимоги в частині визнання затримання ОСОБА_4 незаконним підтримала та просила їх задовільнити.

Підозрювана ОСОБА_4 підтримала позицію свого захисника.

Прокурор ОСОБА_6 та слідчий ОСОБА_5 проти задоволення скарги заперечили в повному обсязі, наголосивши на тому, що 05.05.2025 року у слідчим суддею Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_7 було розглянуто клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 і, відповідно, ті обставини, на які у своїй скарзі наголошує захисник ОСОБА_3 та підозрювана, уже досліджувались під час розгляду вказаного клопотання.

Вислухавши думку учасників судового розгляду та дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з п.18 ч.1 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.

У відповідності до ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до п.1 ст.5 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод ніхто не може бути позбавлений свободи інакше як в порядку, встановленому законом, що також знайшло своє відображення у ст.12 КПК України, згідно ч.1 якої під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ст.211 КПК України строк затримання особи без ухвали слідчого судді, суду не може перевищувати сімдесяти двох годин з моменту затримання, який визначається згідно з вимогами статті 209 цього Кодексу. Затримана без ухвали слідчого судді, суду особа не пізніше шістдесяти годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до суду для розгляду клопотання про обрання стосовно неї запобіжного заходу.

Разом з тим, на підставі ст.208 КПК України уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках:

- якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення;

- якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин;

- якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України.

В той же час норма ст.206 КПК України, крім іншого, покликана врегулювати питання незаконного тримання особи під вартою та її звільнення з-під варти за доведеності такого тримання.

Згідно з ч.1 ст.206 Кримінального процесуального кодексу України кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.

В силу положень ч.2 ст.206 КПК України, якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи.

Відповідно до ч.3 ст.206 КПК України слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення свободи особи.

У відповідності до ст.42 КПК України підозрюваний має право вимагати перевірки обґрунтованості його затримання.

Разом з тим, згідно правової позиції Касаційного кримінального суду Верховного Суду, висловленої в постанові від 27 травня 2019 року (справа №766/22242/17), положення ст.206 КПК України мають на меті забезпечення процесуального механізму звільнення слідчим суддею будь-якої особи, яка позбавлена свободи за відсутності судового рішення та застосовуються саме в таких випадках. При цьому вказаний механізм не включає процедур оскарження рішень, дій чи бездіяльності працівників правоохоронних органів, пов`язаних із затриманням особи в порядку, передбаченому ст.208 КПК України, post factum, оскільки відповідні заперечення особа може висловити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу та/або під час підготовчого судового засідання й судового розгляду кримінального провадження по суті.

Так судом встановлено, що 05 травня 2025 року слідчим суддею Вінницького міського суду Вінницької області було розглянуто клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження №0000489 від 27.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28, ч.3 ст.369-2 КК України, про що було постановлено відповідну ухвалу.

Із наведеного вище вбачається, що станом на час розгляду даної скарги адвоката ОСОБА_3 законність підстав, обставин та процедури затримання підозрюваної ОСОБА_4 уже були досліджені судом під час розгляду клопотання про обрання відносно неї міри запобіжного заходу та, відповідно, їм була надана належна правова оцінка, що мало наслідком постановлення відповідного судового рішення. При цьому також варто зазначити, що законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

У відповідності до положень ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 206, 208, 309, 371, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , подану в порядку ст. 206 КПК України, на незаконне затримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження №0000489, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України, - залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду впродовж 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_8