Справа № 601/735/25
Провадження № 1-кс/601/573/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 серпня 2025 року місто Кременець

Слідчий суддя Кременецького районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременець клопотання прокурора ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, із вищою освітою, не одруженого, раніше не судимого (вирок Шумського районного суду від 29.07.2025, яким ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, ч.3 ст.362 КК України, не набрав законної сили. Окрім того, на розгляді в Шумському районному суді перебуває обвинувальний акт стосовно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000021 від 24.04.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 362 КК України),

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.362, ч.3 ст.365-2, ч.1 ст.182 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Шумського відділу Кременецької окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000021 від 03.02.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.362, ч.3 ст.365-2, ч.1 ст.182 КК Україна.

Клопотання мотивоване тим, що розпорядженням Шумської міської ради від 08.11.2017 №273-ОС ОСОБА_5 з 08.11.2017 призначено на посаду державного реєстратора відділу держаної реєстрації Шумської міської ради. В подальшому, відповідно до розпорядження Шумської міської ради від 26.02.2021 №88 - ОС ОСОБА_5 призначено на посаду начальника відділу державної реєстрації Шумської міської ради в порядку переведення з посади державного реєстратора відділу держаної реєстрації Шумської міської ради з оплатою праці згідно штатного розпису. ОСОБА_5 , який з 08.11.2017 перебував на посаді державного реєстратора відділу державної реєстрації Шумської міської ради та з 26.02.2021 на посаді начальника відділу державної реєстрації Шумської міської ради, було достовірно відомо, що інформація, яка обробляється та зберігається у автоматизованій системі «Державний реєстр речових прав на нерухоме майно», створена і захищена відповідно до Конституції України, Закону України «Про інформацію», Закону України «Про захист персональних даних», Закону України «Про захист інформації в автоматизованих системах» Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон).

Встановлено, що ОСОБА_5 обіймаючи посаду начальника відділу державної реєстрації Шумської міської ради, будучи відповідальною особою за ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, маючи ідентифікатор доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та доступ до автоматизованої системи Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно (який функціонує на підставі Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»), мав можливість працювати в даній системі під власним логіном і паролем, та, відповідно, мав безпосередній доступ до Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно.

В невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 16.03.2024, ОСОБА_5 отримав заяву, щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, заповнену від уповноваженої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІКОНТ М» (далі ТОВ «ВІКОНТ М»), а саме ОСОБА_6 .

В ході розгляду вище вказаної заяви у ОСОБА_5 , повторно виник злочинний умисел, направлений на несанкціоновану зміну інформації, яка обробляється в автоматизованих системах, особою, яка має право доступу до неї.

Реалізуючи свій злочинний умисел, розглядаючи заяву (точної дати та часу досудовим розслідуванням не встановлено, але не пізніше 16.03.2024), для проведення державної реєстрації в Держаному реєстрі речових прав на нерухоме майно «Млин з допоміжними будівлями і спорудами», розташований за адресою: Тернопільська область Тернопільський район с. Миролюбівка вул. Млинова, буд. 1б, за суб`єктом ТОВ «ВІКОНТ М»), діючи умисно, усвідомлюючи та розуміючи протиправний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно - небезпечні наслідки, перебуваючи у приміщенні відділу державної реєстрації Шумської міської ради, що знаходиться за адресою вул. Івана Франка, 30, м.Шумськ, Кременецького району, Тернопільської області, використовуючи ноутбук марки «DELL» за інвентарним номером 101480108, персональний комп`ютер на базі «AMD A4 4000/4Gb/500Gb/DVD-ROM» за інвентарним номером 10480045, системний блок марки Aspire XC-703 (DT SX 4ME 005) за інвентарним номером 1137061/5 Шумської міської ради та електронний цифровий підпис державного ресторатора Шумської міської ради Алмаз-1К (А-034081), 16.03.2024 о 11 год. 00 хв. 05 сек., не маючи відповідних документів, які надавали право на вчинення реєстраційної дії, щодо проведення державної реєстрації права власності, всупереч вимог статей 3, 10, 18, 23 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», пунктів 12, 40, 53 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127, за допомогою електронного цифрового підпису, увійшов до автоматизованої системи Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та шляхом внесення запису №54181649, на підставі якого у Державному реєстрі прав відкрито розділ № 040 на «Млин з допоміжними будівлями і спорудами», адміністративна будівля «А» площа 431,2 кв.м, мансарда «Мн(А)», виробничо побутова будівля «Б» площа 421,1 кв.м., мансарда «Мн(Б)», млин «В» площа 702,1 кв.м, цокольний поверх «Цк(В)», мансарда «Мн(В)», будівля охорони «Г» площа 15,9 кв.м, будівля побутового призначення «Д» площа 52,5 кв.м, завальна яма «1», ворота «2», огорожа «3», вимощення «4», що розташоване за адресою: Тернопільська область Тернопільський район с. Миролюбівка вул. Млинова, буд. 1б, здійснив несанкціоновану зміну інформації, яка виразилась у набутті права власності юридичною особою ТОВ «ВІКОНТ М» (), а саме зареєстрував право власності на об`єкт нерухомого майна «Млин з допоміжними будівлями і спорудами», адміністративна будівля «А» площа 431,2 кв.м, мансарда «Мн(А)», виробничо побутова будівля «Б» площа 421,1 кв.м., мансарда «Мн(Б)», млин «В» площа 702,1 кв.м, цокольний поверх «Цк(В)», мансарда «Мн(В)», будівля охорони «Г» площа 15,9 кв.м, будівля побутового призначення «Д» площа 52,5 кв.м, завальна яма «1», ворота «2», огорожа «3», вимощення «4», що розташоване за адресою: Тернопільська область Тернопільський район с. Миролюбівка вул. Млинова, буд. 1б, вартістю 27 971 390,82 грн.

Внаслідок несанкціонованих дій у автоматизованій системі Державного реєстру речових прав на нерухоме майно начальником відділу державної реєстрації Шумської міської ради ОСОБА_5 несанкціоновано змінено інформацію, яка обробляється в автоматизованих системах, та проведено реєстрацію права власності за відсутності інформації про зареєстровані речові права, що виникли в установленому законодавством порядку до 01.01.2013.

Крім того встановлено, що ОСОБА_5 обіймаючи посаду начальника відділу державної реєстрації Шумської міської ради, будучи відповідальною особою за ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, маючи ідентифікатор доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та доступ до автоматизованої системи Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно (який функціонує на підставі Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»), мав можливість працювати в даній системі під власним логіном і паролем, та, відповідно, мав безпосередній доступ до Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Так, в невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 16.03.2024, в ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на незаконне використання конфіденційної інформації про особу.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 (точної дати та часу досудовим розслідуванням не встановлено, але не пізніше 16.03.2024), для проведення державної реєстрації в Держаному реєстрі речових прав на нерухоме майно «Млин з допоміжними будівлями і спорудами», розташований за адресою: Тернопільська область Тернопільський район с. Миролюбівка вул. Млинова, буд. 1б, за суб`єктом ТОВ «ВІКОНТ М»), діючи умисно, усвідомлюючи та розуміючи протиправний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно - небезпечні наслідки, перебуваючи у приміщенні відділу державної реєстрації Шумської міської ради, що знаходиться за адресою вул. Івана Франка, 30, м.Шумськ, Кременецького району, Тернопільської області, використовуючи ноутбук марки «DELL» за інвентарним номером 101480108, персональний комп`ютер на базі «AMD A4 4000/4Gb/500Gb/DVD-ROM» за інвентарним номером 10480045, системний блок марки Aspire XC-703 (DT SX 4ME 005) за інвентарним номером 1137061/5 Шумської міської ради та електронний цифровий підпис державного ресторатора Шумської міської ради Алмаз-1К (А-034081), 16.03.2024 о 11 год. 00 хв. 05 сек., за допомогою електронного цифрового підпису, увійшов до автоматизованої системи Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, маючи доступ до особистих документів ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_2 , який 08 березні 2024 року подавав особисті документи з персональними даними до відділу державної реєстрації Шумської міської ради для проведення державної реєстрації прав щодо земельної ділянки, всупереч волі ОСОБА_6 , який не надавав дозволу щодо використання конфіденційної інформації, шляхом заповнення заяви про державну реєстрацію права за ТОВ «ВІКОНТ М» вказав ОСОБА_6 як представника ТОВ «ВІКОНТ М» та в графі «Прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи» вказав « ОСОБА_6 », в графі «РНОКПП» вказав « НОМЕР_1 », який належить ОСОБА_6 , в подальшому зареєстрував заяву про державну реєстрацію права за №59970922 та використав її при здійсненні несанкціонованої зміни інформації, яка виразилась у набутті права власності юридичною особою ТОВ «ВІКОНТ М» ().

Також встановлено, що ОСОБА_5 обіймаючи посаду начальника відділу державної реєстрації Шумської міської ради, будучи відповідальною особою за ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, маючи ідентифікатор доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та доступ до автоматизованої системи Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно (який функціонує на підставі Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»), мав можливість працювати в даній системі під власним логіном і паролем, та, відповідно, мав безпосередній доступ до Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Так, в невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 16.03.2024, ОСОБА_5 отримав заяву, щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, заповнену від уповноваженої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІКОНТ М» (далі ТОВ «ВІКОНТ М»), а саме ОСОБА_6 .

В ході розгляду вище вказаної заяви у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел, направлений на зловживання своїми повноваженнями державного реєстратора з метою отримання неправомірної вигоди, у вигляді незаконної виплати винагороди за вчинення реєстраційної дії, щодо проведення державної реєстрації права власності за юридичною особою ТОВ «ВІКОНТ М» (), нерухомого майна «Млин з допоміжними будівлями і спорудами», адміністративна будівля «А» площа 431,2 кв.м, мансарда «Мн(А)», виробничо побутова будівля «Б» площа 421,1 кв.м., мансарда «Мн(Б)», млин «В» площа 702,1 кв.м, цокольний поверх «Цк(В)», мансарда «Мн(В)», будівля охорони «Г» площа 15,9 кв.м, будівля побутового призначення «Д» площа 52,5 кв.м, завальна яма «1», ворота «2», огорожа «3», вимощення «4», що розташоване за адресою: Тернопільська область Тернопільський район с. Миролюбівка вул. Млинова, буд. 1б, де також розташовані об?єкти нежитлової нерухомості Державного підприємства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» - будівля млина з допоміжними будівлями та спорудами, а саме: будівля млина (А), будівля адмінбудинку (Б), будівля реммайстерні (В) вартістю 27 971 390,82 грн.

Реалізуючи свій злочинний умисел, розглядаючи заяву (точної дати та часу досудовим розслідуванням не встановлено, але не пізніше 16.03.2024), для проведення державної реєстрації в Держаному реєстрі речових прав на нерухоме майно «Млин з допоміжними будівлями і спорудами», розташований за адресою: Тернопільська область Тернопільський район с. Миролюбівка вул. Млинова, буд. 1б, за суб`єктом ТОВ «ВІКОНТ М»), де знаходиться об?єкти нежитлової нерухомості Державного підприємства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» - будівля млина з допоміжними будівлями та спорудами, а саме: будівля млина (А), будівля адмінбудинку (Б), будівля реммайстерні (В), зловживаючи своїми повноваженнями, діючи умисно з метою отримання неправомірної вигоди, за вчинення реєстраційної дії, усвідомлюючи та розуміючи протиправний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно - небезпечні наслідки, перебуваючи у приміщенні відділу державної реєстрації Шумської міської ради, що знаходиться за адресою вул. Івана Франка, 30, м.Шумськ, Кременецького району, Тернопільської області, використовуючи ноутбук марки «DELL» за інвентарним номером 101480108, персональний комп`ютер на базі «AMD A4 4000/4Gb/500Gb/DVD-ROM» за інвентарним номером 10480045, системний блок марки Aspire XC-703 (DT SX 4ME 005) за інвентарним номером 1137061/5 Шумської міської ради та електронний цифровий підпис державного ресторатора Шумської міської ради Алмаз-1К (А-034081), 16.03.2024 о 11 год. 00 хв. 05 сек., не маючи відповідних документів, які надавали право на вчинення реєстраційної дії, щодо проведення державної реєстрації права власності, всупереч вимог статей 3, 10, 18, 23 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», пунктів 12, 40, 53 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127, за допомогою електронного цифрового підпису, увійшов до автоматизованої системи Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та шляхом внесення запису №54181649, на підставі якого у Державному реєстрі прав відкрито розділ № 040 на «Млин з допоміжними будівлями і спорудами», адміністративна будівля «А» площа 431,2 кв.м, мансарда «Мн(А)», виробничо побутова будівля «Б» площа 421,1 кв.м., мансарда «Мн(Б)», млин «В» площа 702,1 кв.м, цокольний поверх «Цк(В)», мансарда «Мн(В)», будівля охорони «Г» площа 15,9 кв.м, будівля побутового призначення «Д» площа 52,5 кв.м, завальна яма «1», ворота «2», огорожа «3», вимощення «4», що розташоване за адресою: Тернопільська область Тернопільський район с. Миролюбівка вул. Млинова, буд. 1б, здійснив несанкціоновану зміну інформації, яка виразилась у набутті права власності юридичною особою ТОВ «ВІКОНТ М» (), а саме зареєстрував право власності на об`єкт нерухомого майна «Млин з допоміжними будівлями і спорудами», адміністративна будівля «А» площа 431,2 кв.м, мансарда «Мн(А)», виробничо побутова будівля «Б» площа 421,1 кв.м., мансарда «Мн(Б)», млин «В» площа 702,1 кв.м, цокольний поверх «Цк(В)», мансарда «Мн(В)», будівля охорони «Г» площа 15,9 кв.м, будівля побутового призначення «Д» площа 52,5 кв.м, завальна яма «1», ворота «2», огорожа «3», вимощення «4», що розташоване за адресою: Тернопільська область Тернопільський район с. Миролюбівка вул. Млинова, буд. 1б, де розміщені об?єкти нежитлової нерухомості Державного підприємства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» - будівля млина з допоміжними будівлями та спорудами, а саме: будівля млина (А), будівля адмінбудинку (Б), будівля реммайстерні (В), вартістю 27 971 390,82 грн, надавши можливість ТОВ «ВІКОНТ М» () розпоряджатися об?єктами нежитлової нерухомості Державного підприємства «Державна продовольчо-зернова корпорація України».

Таким чином, начальник відділу державної реєстрації Шумської міської ради ОСОБА_5 своїми діями спричинив тяжкі наслідки Державному підприємству «Державна продовольчо-зернова корпорація України», які більше ніж у двісті п`ятдесят разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян, а саме: 27 971 390,82 грн.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Беручи до уваги наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, наявність перелічених ризиків, застосування запобіжного заходу, цілодобового домашнього арешту, буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також для запобігання виникненню вищевказаних ризиків.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному ОСОБА_5 копії клопотання та матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

В судовому засіданні прокурор підтримав вимоги клопотання, посилаючись на зазначені в клопотанні підстави, просив застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та покласти на нього обов`язки передбачені ч.5 ст. 194 КПК України. Інший запобіжний захід в цьому кримінальному провадженні не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_7 відносно задоволення клопотання заперечували та просили застосувати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання документи, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого, з таких підстав.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Запобіжні заходи під час досудового розслідування можуть застосовуватися до особи, яка набула процесуального статусу підозрюваного.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст. 276-279 КПК України, повідомлено про підозру; особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення; або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Слідчий суддя встановив, що Кременецьким РВП ГУНП в Тернопільській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000021 від 03.02.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.362, ч.3 ст.365-2, ч.1 ст.182 КК України.

25.08.2025 щодо ОСОБА_5 складено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.362, ч.3 ст.365-2, ч.1 ст.182 КК України, яке останній отримав 25.08.2025, що вбачається із власноручного підпису ОСОБА_5 .

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

За відсутності заперечень щодо процесуального статусу підозрюваного при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин:

-чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення;

-чи наявні ризики кримінального провадження;

-чи наявні відомості на переконання того, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам кримінального провадження;

-індивідуальні обставини підозрюваного, передбачені статтею 178 КПК України.

Отже, при вирішенні поставленого питання слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених критеріїв в їх взаємозв`язку.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі Murrаy v.United Kingdom , 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.362, ч.3 ст.365-2, ч.1 ст.182 КК України, а саме: зловживання особою своїми службовими повноваженнями з метою отримання неправомірної вигоди, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом правам та державним інтересам, а також незаконне використання конфіденційної інформації про особу, та несанкціонована зміна інформації, яка оброблюється в автоматизованій системі, вчиненій повторно особою, яка має право доступу до неї, що заподіяло значної шкоди.

Долучені до клопотання матеріали свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.362, ч.3 ст.365-2, ч.1 ст.182 КК України, а саме це підтверджує: витяг з ЄРДР №0000021 від 03.02.2025; повідомлення про підозру від 25.08.2025, заява потерпілого від 15.08.2025, заява про державну реєстрацію прав, акт за результатами проведення камеральної перевірки від 25.06.2025, протокол допиту свідка від 16.04.2025, заява від 11.08.2025, повідомлення про виявлене кримінальне правлпорушення, довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості та інші матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

Повідомлена ОСОБА_5 підозра є обґрунтованою, вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а обов`язки, про покладення (продовження) яких клопоче прокурор у разі обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак, в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому розгляду, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може:

-переховуватися від органів досудового розслідування та суду,

-незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому кримінальному провадженні;

-вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжувати кримінальне правпорушення, у якому підозрюється.

Серед ризиків, які передбачені ст. 177 КПК України та які знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, є ризик переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду, який передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.362 КК України санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до тяжких злочинів і передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років; ч.3 ст.365-2 КК України санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до тяжких злочинів і передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна або без такої; ч.1 ст.182 КК України санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до нетяжких і передбачає покарання у виді штрафу від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або пробаційним наглядом на строк до трьох років, або обмеженням волі на той самий строк;

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний з`являється на виклики до суду та з`явився на розгляд вказаного клопотання. Однак, досудове розслідування, як процедура, пов`язана з притягненням особи до відповідальності, не є статичним, що обумовлює можливість непрогнозованої зміни поведінки такої особи. Адже співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його потенційного ув`язнення у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у перспективі робить цей ризик достатньо високим.

Відомостей про міцні соціальні зв`язки підозрюваного, яких було б достатньо для утримання підозрюваного в місці його проживання, слідчому судді не надані.

Отже, оцінюючи можливість підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії вірогідними в будь-який момент кримінального провадження. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

При встановленні наявності ризику незаконного впливу на потерпілого, свідка, у кримінальному провадженні, тобто ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, потерпілими у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на потерпілого, свідка, існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілого, свідка та дослідження їх судом.

При цьому, є достатні підстави вважати, що перебування у статусі підозрюваного може викликати у ОСОБА_5 активні дії щодо впливу на потерпілого, свідка у цьому кримінальному провадженні з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Разом з тим, слідчий суддя приходить до висновку, що існування ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, який також заявлений прокурором у клопотанні, не знайшов свого підтвердження за результатами розгляду цього клопотання слідчим суддею.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до переконання про наявність двох ризиків кримінального провадження, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує прокурор у клопотанні та у судовому засіданні. Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності додаткові обставини, відповідно до ст. 178 КПК України.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу враховує такі обставини:

- надані відомості свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.362, ч.3 ст.365-2, ч.1 ст.182 КК України;

- інкриміноване кримінальне правопорушення передбачене ч.3 ст.362 КК України відноситься до тяжкого і у разі визнання підозрюваного винуватим йому загрожує покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років; інкриміноване кримінальне правопорушення передбачене ч.3 ст.365-2 КК УКраїни відноситься до тяжкого і у разі визнання підозрюваного винуватим йому загрожує покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна або без такої; інкриміноване кримінальне правопорушення передбачене ч.1 ст.182 КК України відноситься до нетяжкого і у разі визнання підозрюваного винуватим йому загрожує покарання у виді штрафу від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або пробаційним наглядом на строк до трьох років, або обмеженням волі на той самий строк;

- станом на сьогоднішній день ОСОБА_5 виповнилося 29 повних років;

- згідно характеристики громадської організації «Братство ветеранів-захисників України» характеризується позитивно;

- згідно довідки громадської організації «Братство ветеранів-захисників України» ОСОБА_5 активно займається допомогою та підтримкою організації;

- підозрюваний не одружений;

- відомостей про майновий стан підозрюваного слідчому судді не надано;

- підозрюваний ОСОБА_5 раніше не судимий;

- відомості про запобіжні заходи, які застосовувались до нього раніше не надані;

-відомості про наявність повідомлень особі про підозру у вчиненні інших кримінальних правопорушень не надані.

Щодо застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Відповідно ч.ч.1, 2 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Санкція ч. 3 ст. 362 КК України, яка інкримінується ОСОБА_5 , передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років; санкція ч.3 ст.365-2 КК України передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна або без такої; санкція ч.1 ст.182 КК України передбачає покарання у виді штрафу від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або пробаційним наглядом на строк до трьох років, або обмеженням волі на той самий строк.

Враховуючи обставини цієї справи для нівелювання ризиків кримінального провадження, забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного слідчий суддя вбачає за можливе та доцільне застосувати до ОСОБА_5 домашній арешт з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу

Згідно ч. 1 ст. 176 КПК України встановлена відповідна ієрархія запобіжних заходів від найбільш м`якого (особисте зобов`язання) до найбільш суворого (тримання під вартою).

В свою чергу, домашній арешт по встановленій ч. 1 ст. 176 КПК України ієрархії тяжкості запобіжних заходів передує триманню під вартою, а тому є достатньо суворим заходом.

Розглядаючи клопотання, слідчий суддя враховує і те, що за змістом ч.5 ст.176 КПК України більш м`які запобіжні заходи, такі як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, застава не можуть бути застосовані лише до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261 Кримінального кодексу України. Відтак, заборона застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу в цьому випадку відсутня.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що у даному кримінальному провадженні, з урахуванням вищевикладеного, встановленим слідчим суддею ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України, ризикам можливо дієво запобігти шляхом застосування іншого запобіжного заходу, який не є виключним за своєю суворістю.

Відповідно ч.ч. 1,2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

У п. 104 рішення ЄСПЛ у справі «Бузаджі проти Республіки Молдова» від 05.07.2016 р. зазначено, що домашній арешт з огляду на його рівень і напруженість вважається позбавленням свободи у розумінні статті 5 Конвенції. Цей спосіб позбавлення свободи вимагає існування відповідних і належних підстав, як і тримання під вартою під час досудового слідства. Він уточнив, що поняття «рівень» і «напруженість» у його практиці, як критерії застосовності статті 5 Конвенції, стосується тільки рівня обмеження свободи пересування, а не відмінностей за рівнем комфорту або у внутрішньому режимі у різних місцях позбавлення волі. Тому Суд застосовує ті самі критерії щодо позбавлення свободи незалежно від місця тримання заявника під вартою (104, 113, 114 рішення ЄСПЛ у справі «Бузаджі проти Республіки Молдова» від 05.07.2016 р. та п. 212 рішення у справі Развозжаєв проти Росії та України та Удальцов проти Росії від 19.11.2019 р.).

Таким чином, з урахуванням обставин, що встановлені під час розгляду клопотання офіційне працевлаштування підозрюваного та необхідність свого матеріального забезпечення, слідчий суддя вважає, що застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання існуючим ризикам та буде пропорційним, співмірним та таким, що не становитиме надмірний тягар, не суперечитиме КПК України, оскільки саме цей запобіжний захід дасть можливість уникнути настання існуючих ризиків та забезпечить виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_5 процесуальних обов`язків.

У зв`язку із обранням підозрюваному запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою та встановлення ризиків кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне визначити обов`язки, які кореспондуються з встановленими ризиками кримінального провадження, а саме: не залишати місце свого фактичного проживання, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон або документ, що надає дозвіл на виїзд за межі України та в`їзд до країни. 28 жовтня 2022 року у даному кримінальному провадженні керівником Кременецької окружної прокуратури продовжено строк досудового розслідування до 3-х місяців.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що строк домашнього арешту та дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків слід визначити в межах строку досудового розслідування, а саме строком до 23 год. 59 хв. 24 жовтня 2025 року.

Окремо слід зауважити, що згідно зі ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

За таких обставин, клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 205, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби, за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати житло за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 в період доби з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв.

У відповідності до ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) не залишати місце свого фактичного проживання, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2) прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон або документ, що надає дозвіл на виїзд за межі України та в`їзд до країни.

Строк дії ухвали, запобіжного заходу та покладених на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків визначити до 23 год. 59 хв. 24 жовтня 2025 року.

В задоволенні решти вимог відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Копію ухвали для забезпечення контролю виконання надіслати у Кременецький відділ поліції ГУНП в Тернопільській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали буде складено та проголошено 26 серпня 2025 року о 11 год. 00 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1