ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9800/25
провадження № 1-кс/753/1356/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" травня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 13.05.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001996, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, освіта середня спеціальна, не одруженого, працює не офіційно продавцем, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на обліках у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, ранішне не судомому в силу ст. 89 КК України,

ВСТАНОВИВ:

15 травня 2025 року слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вигляді тримання під вартою у рамках кримінального провадження № 0001996 від 13.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0001996 від 13.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив умисний злочин проти власності за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 13.05.2025 близько 13:00 перебуваючи біля відділення «Ощадбанку» розміщеного за адресою: м. Київ, вул. Харківське Шосе, буд. 21/6, де побачив біля даного відділення «Ощадбанку» припаркований електро самокат марки «KUGOO-S3», після чого у нього виник умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів підійшов до вказаного електро самокату марки «KUGOO-S3», та впевнившись, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, шляхом вільного доступу, умисно таємно взяв в свої руки даний електро самокат марки «KUGOO-S3», вартістю 6000 гривень 00 копійок, після чого ОСОБА_4 вільно тримаючи даний електро самокат в своїх руках відкотив його від даного місця де він знаходився, став на нього і привів його в рух, та на даному електро самокаті покинув місце вчинення злочину, таким чином таємно викрав чуже майно, що належить ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: електро самокат марки «KUGOO-S3», вартістю 6000 гривень.

Після чого ОСОБА_4 з викраденим майном з місця вчинення злочину зник та отримав реальну можливість в подальшому розпорядився викраденим майном на власний розсуд чим своїми діями завдав матеріальної шкоди потерпілому ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , на загальну суму 6000 гривень 00 копійок.

Таким чином, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в тому, що він своїми умисними діями вчинив таємне викрадення чужого майна (крадіжка), в умовах воєнного стану, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.

У вчинені зазначеного злочину підозрюється: ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, із середньою освітою, не працевлаштований, не одружений, зареєстрований і проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого в силу ст. 89 КК України.

Так, 13.05.2025 о 15:20, ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

За наявності достатніх підстав 14.05.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав з підстав вказаних у його мотивувальній частині, повідомив, що підзрюваний йде на співпрацю зі слідством, строна обвинувачення не наполягає на запобіжному заході у вигляді тримання під вартою.

Захисник у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби за місцем реєстрації підозрюваного.

Підозрюваний у судовому засіданні вину визнав, розкаявся, просив суд застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, щоб мати змогу працювати.

Вислухавши прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Так, судом встановлено, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0001996 від 13.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

14.05.2025, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення злочину від ОСОБА_7 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом огляду місця події від 13.05.2025; протоколами допиту свідка ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 ; протоколами допиту свідка ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_4 ; протоколами допиту свідка ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_5 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 13.05.2025, відносно ОСОБА_4 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 ; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно із пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Злочин, передбачений частиною 4 статті 185 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років.

Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктом 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Водночас, виключно тяжкість вчиненого особою кримінального правопорушення, не є безумовною підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Крім того, санкція тяжкого злочину, у вчинені якого підозрюється ОСОБА_4 , передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Варто зазначити, що у рішенні ЄСПЛ по справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Згідно із частиною першою статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, тобто існування ризиків для застосування запобіжного заходу.

В той же час, прокурор не наполягав на застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, повідомивши, що підозрюваний йде на співпряцю зі слідством.

Відповідно до положень частини четвертої статті 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, а саме недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Слідчий суддя вважає, що слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні належним чином не доведено підстави необхідності обрання відносно ОСОБА_4 найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а з огляду на те, що він раніше не судимий, має постійне місце проживання у м. Києві, його роль у вчиненні інкримінованого йому правопорушення, показання надані ним та його поведінка у судовому засіданні при розгляді цього клопотання, усвідомлення наслідків вчинення таких дій доходить висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час буде необхідний і достатній для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Відповідно до приписів частин першої, другої статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

З огляду на положення частини четвертої статті 194 КПК України, слідчий суддя вважає, що у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 необхідно відмовити та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби терміном на 60 днів із покладенням на нього обов`язків, визначених частиною п`ятою статті 194 КПК України, які будуть пропорційними, помірними, та таким, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваного, тобто не суперечитимуть пункту 2 частині третьої статті 132 КПК України.

Керуючись ст. ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби строком на 60 днів, а саме: до 11 липня 2025 року.

Заборонити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишати адресу проживання: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора чи суду в період часу з 22 год 00 хв по 07 год 00 хв наступного дня.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язок прибувати до слідчого, прокурора чи суду, в залежності від стадії кримінального провадження, за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця реєстрації та/або фактичного проживання; здати на зберігання до органу досудового розслідування паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну (за наявності).

Контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваним покласти на органи Національної поліції за місцем його проживання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: