справа № 179/233/25
провадження № 1-кс/179/76/25
У Х В А Л А

про виправлення описки

20 травня 2025 року Магдалинівський районний суд Дніпропетровської області у складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про внесення виправлень у ухвалі Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 20 травня 2025 року, суд -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 20 травня 2025 року задоволено клопотання слідчого СВ ВП № 1 Самарівського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0000027 від 26.02.2025 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

При виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту ухвали суду відбувся збій набраного тексту, у зв`язку з чим у вступній частині помилково не зазначено учасників судового засідання "за участю, слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_4 , законного представника підозрюваного ОСОБА_6 , захисника підозрюваного ОСОБА_7 ".

Відповідно до статті 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити описку.

Керуючись ст. 371, 379 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку в ухвалі Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 20 травня 2025 року, зазначивши учасників судового засідання, а саме "за участю, слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_4 , законного представника підозрюваного ОСОБА_6 , захисника підозрюваного ОСОБА_7 ".

Ухвала може бути оскаржена протягом семи діб до Дніпровського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а у разі подання апеляційної скарги, якщо її не скасовано, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1