Єдиний унікальний номер 205/8005/25
Номер провадження 1-кс/205/525/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 , ознайомившись з матеріалами клопотання представника ОСОБА_2 та ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

27.05.2025 року до Новокодацького районного суду міста Дніпра надійшло клопотання представника ОСОБА_2 та ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту з майна. У клопотанні просить, зокрема, скасувати арешт майна, який було накладено ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави в межах кримінального провадження № 0000277 від 11.12.2024 року, з якого в подальшому виділено кримінальне провадження № 0000079 разом з речовими доказами, з яких просить зняти арешт адвокат ОСОБА_4 .

28.05.2025 року до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_4 про долучення додаткових матеріалів, до якого, зокрема, долучено постанову прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_5 від 27.03.2025 року. Згідно з вказаною постановою визначено підслідність кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, відомості про яке 26.02.2025 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000079 за дізнавачами підрозділу дізнання відділу поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Частиною першою ст. 21 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Пунктом першим ч. 2 ст. 132 КПК України передбачено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

З наведеного випливає, що територіальна підсудність за загальним правилом визначається межами юрисдикції суду, на території якого розташований орган досудового розслідування.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані статтею 174 КПК України.

Частиною 1 статті 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Таким чином, статтею 174 КПК України прямо не визначено територіальної підсудності розгляду клопотання про скасування арешту майна.

Відповідно до абз. 3 ст. 3 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» від 05.04.2013 року судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Аналізуючи вищевикладені норми законодавства, слідчий суддя вважає, що скасування арешту майна є похідним від арешту майна.

Тому, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, правило, зазначене у ч. 2 ст. 132 КПК України, слід застосовувати і до розгляду скарг, заяв та клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом, у тому числі клопотань про скасування арешту майна, тобто територіальна підсудність повинна визначатись за місцем знаходження органу досудового розслідування.

Тому клопотання про скасування арешту майна повинно бути подано до місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, який здійснює розслідування в рамках зазначеного кримінального провадження.

Як вбачається з матеріалів клопотання, заявник просить скасувати арешт у межах кримінального провадження № 0000079, яке розслідується відділом поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, тобто органу досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної юрисдикції Новокодацького районного суду міста Дніпра.

Враховуючи викладене, оскільки орган досудового розслідування, який проводить розслідування кримінального провадження, знаходиться поза межами територіальної юрисдикції Новокодацького районного суду міста Дніпра, дане клопотання не підлягає розгляду в Новокодацькому районному суді міста Дніпра відповідно до встановлених правил територіальної підсудності, у зв`язку із чим клопотання необхідно повернути заявнику.

Керуючись ст. ст. 174КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника ОСОБА_2 та ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту з майна - повернути заявнику разом з додатками.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1