Справа № 304/1840/24 Провадження № 1-кс/304/622/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2025 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , дослідивши повторну скаргу ОСОБА_2 на недоброчесність, бездіяльність і службову недбалість начальника СД відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 ,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 повторно подав до суду скаргу на не доброчесність, бездіяльність і службову недбалість начальника СД відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_4 , в якій вимагає відновлення його порушених прав та наданими слідчому судді повноваженнями по контролю за діяльністю поліції в рамках досудового розслідування кримінального провадження № 0000073 від 21 червня 2024 року, привести відповідно до чинного законодавства України діяльність слідчого дізнавача капітана поліції ОСОБА_5 . Вказує, що дізнавач зобов`язаний винести рішення про передачу матеріалів справи до суду або про закриття кримінального провадження і попередити його перед цим для ознайомлення з усіма наявними матеріалами, чого станом на 17 липня 2025 року дізнавачем не зроблено.

Дослідивши вказану скаргу, слідчий суддя вважає, що у відкритті провадження за скаргою слід відмовити через таке.

Згідно із ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зокрема слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК слідчий суддя наділений повноваженнями судового контролю у кримінальному провадженні.

Здійснення такого контролю шляхом прийняття рішень за скаргами на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора визначено главою 26 КПК.

Вирішення інших питань, не передбачених кримінальним процесуальним законом, виходить за межі компетенції слідчого судді.

За змістом скарги ОСОБА_2 вказує, що «перша скарга була подана ним 11 листопада 2024 року, однак не одержавши жодної відповіді, вважає за свій громадянський обов`язок звернутися вдруге по відстоюванню своїх конституційних прав і свобод людини і громадянина».

Натомість даними автоматизованої системи документообігу суду підтверджується, що ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 13 листопада 2024 року у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 , поданою ним 11 листопада 2024 року, на бездіяльність і службову недбалість начальника СД відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_6 було відмовлено.

Також підтверджується, що поштове відправлення суду, надіслане на вказану скаржником адресу: м. Перечин, пл. Народна, 2/2, повернуте до суду 19 грудня 2024 року з підстави відсутності адресата за такою адресою. Наразі скаржник так само просить повідомити його про результати розгляду повторної скарги за цією ж адресою.

Відповідно до ст. 8 КПК кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Цей принцип у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (п. 61 рішення ЄСПЛ у справі «Брумареску проти Румунії»; п. 33 рішення ЄСПЛ у справі «Христов проти України»).

Правова певність (юридична визначеність) передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, недопустимості повторного розгляду вже раз вирішеної справи. Цей принцип наполягає на тому, що жодна сторона не має права домагатися перегляду кінцевого та обов`язкового рішення тільки з метою нового слухання і вирішення справи (п. 52 рішення ЄСПЛ у справі «Рябих проти Росії»).

За відсутності вагомих і непереборних обставин повторний розгляд та ухвалення у справі нового рішення судом, коли щодо тих самих вимог тієї ж особи суд уже висловлював власну позицію, буде суперечити принципу юридичної визначеності.

Зіставлення наведених вище законодавчих вимог, з огляду на викладені ОСОБА_2 у його скарзі від 11 листопада 2024 року обставини дає підстави вважати, що слідчим суддею таким обставинам вже було надано оцінку та констатовано, що вимога скаржника про приведення діяльності керівника сектору дізнання у відповідність до чинного законодавства, не входить до переліку бездіяльності, яка може бути предметом оскарження у порядку ст. 303 КПК України.

З огляду на це, слідчий суддя дійшов висновку, що у відкритті провадження за повторною скаргою ОСОБА_2 слід відмовити, оскільки викладені ним у даній скарзі відомості вже були предметом судового контролю слідчого судді та висловлені в ухвалі від 13 листопада 2024 року.

Керуючись статтями 40-1, 303, 304, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

у відкритті провадження за повторною скаргою ОСОБА_2 на недоброчесність, бездіяльність і службову недбалість начальника СД відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії відповідної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1