Провадження №1-кс/389/295/25
У Х В А Л А

іменем України

17 квітня 2025 року місто Знам`янка

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність начальника слідчого відділення відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою про вчинення кримінального правопорушення інспектором СРПП ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 за ст.367 КК України,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 , 11 квітня 2025 року подав до суду вказану скаргу, на обгрунтування якої зазначив, що 09 квітня 2025 року звернувся до відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області з заявою про вчинення адміністративного правопорушення прокурором Знам`янської окружної прокуратури ОСОБА_6 . Його заяву прийняв співробітник поліції ОСОБА_5 та повідомив, що заява зареєстрована за ЄО №5578 та ЄО №55080. У порушення вимог ст.254 КУпАП поліцейський ОСОБА_5 не склав адміністративні протоколи щодо протиправних дій ОСОБА_7 , чим скоїв кримінальне правопорушення, пердбачене ст.367 КК України. 10 квітня 2025 року він звернувся через лінію «102» з заявою про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 , заява зареєстрована у відділі поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області за ЄО №5628. До Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відомості за його заявою про вчинення кримінального праовопрушення інспектором СРПП ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 в порушення вимог ст.214 КПК України уповноваженою на те особою - начальником слідчого відділу ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 не внесені, досудове розслідування не розпочато. За вказаного просить визнати бездіяльність начальника слідчого відділу відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 з приводу невнесення до ЄРДР його заяви зареєстрованої за ЄО №5628 від 10 квітня 2025 року про вчинення кримінального правопорушення інспектором СРПП ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 за ст.367 КК України. Зобов`язати начальника слідчого відділу відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 відповідно до ст.214 КПК України внести до ЄРДР за заявою ЄО №5628 від 10 квітня 2025 року відомості про вчинення кримінального правопорушення інспектором СРПП ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 .

Скаржник ОСОБА_3 у судовому засіданні вимоги скарги підтримав у повному обсязі просив її задовольнити.

Начальник слідчого відділення ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 бездіяльність якого оскаржується, у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив. Його неявка не є перешкодою для розгляду скарги в силу положень ч.3 ст.306 КПК України.

Заслухавши пояснення скаржника, дослідивши матеріали скарги та надані на запит суду ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області матеріали за заявами ОСОБА_3 зареєстрованими в ІКС ІПНП (журнал ЄО) за №5580, №5578 від 09 квітня 2025 року у тому числі DVD диски, слідчий суддя приходить до наступного.

Судом встановлено, що до чергової частини ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області 09 квітня 2025 року о 12:02 год надійшло повідомлення зі служби 102 від адвоката ОСОБА_3 про те, що 09 квітня 2025 року о 10:50 год в приміщенні суду ОСОБА_10 прокурор Знам`янської окружної прокуратури, вчинила з ним конфлікт (на його думку «хуліганські дії»). На вказану подію було направлено патруль, екіпаж лавка-2, у складі якого перебував інспектор ВП №1 СРПП ОСОБА_5 . Після прибуття на місце події інспетором ОСОБА_5 09 квітня 2025 року було складено протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію, а також відібрано від ОСОБА_3 пояснення, згідно з якими він пояснив, що 09 квітня 2025 року о 10:50 год в м.Знам`янка, вул.Г.Азову,30, біля вхідних дверей приміщення суду він зустрів ОСОБА_11 прокурора Знам`янської окружної прокуратури, яка зайшла до приміщення суду та запропонувала йому подарувати рулетку для того щоб він здійснював заміри автомобілів, які стоять біля приміщення суду. Після чого повідомила, що передасть судді ОСОБА_12 , щоб він замірив її автомобіль. За вказаного вважав, що прокурор ОСОБА_10 своїми діями вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП. Просив прийняти міри та притягнути до адміністративної відповідальності прокурора ОСОБА_13 .

Після зазначеного ОСОБА_3 заявив, що о 10:52 год 09 квітня 2025 року ОСОБА_14 керуючи автомобілем «Мітсубісі», НОМЕР_1 , здійснила зупинку ближче 10 м від перехрестя вул.Героїв Азову та пров.Героїв Рятувальників в м.Знам`янка, чим порушила п.15.9 г ПДР України, у зв`язку з чим просив притягнути її до відповідальності за ч.3 ст.122 КУпАП. Вказана заява була занесена до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 09 квітня 2025 року, який складено інспектором ОСОБА_5 , а також від ОСОБА_3 ОСОБА_5 відібрано письмові пояснення. На підтвердження своїх пояснень ОСОБА_3 надав фотознімки припаркованного автомобіля «Мітсубісі», державний номер НОМЕР_1 . За наслідками вказаного інспектором СРПП ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 на ім`я начальнка відділу поліції складено рапорт, яким він доповів, що 09 квітня 2025 року, прибувши в добовому наряді в складі екіпажу лавка 2 за викликом до них з письмовою заявою звернувся ОСОБА_3 з приводу того, що він виявив порушення ПДР ОСОБА_15 за адресою АДРЕСА_1 , яка здійснила зупинку авто ближче ніж 10 м до перехрестя та додав фото місця події. Реагуючи на дане звернення автомобіль за вказаною адресою виявлено не було, у зв`язку з чим було проведено замір відстані розташування автомобіля від перехрестя відповідно до наданих ОСОБА_3 фото та відстань склала 10 м 26 см, що не є порушенням ПДР України.

Вказані заяви ОСОБА_3 зареєстровані до ІКС ІПНП (журнал ЄО) за №5580, №5578. Протоколи стосовно ОСОБА_16 про притягнення її до адміністратвиної відповідальності за ст.173 КУпАП та ч.3 ст.122 КУпАП за заявою ОСОБА_3 інспектором СРПП ОСОБА_5 не складалися.

Після зазначеного, ОСОБА_3 10 квітня 2025 року звернувся до ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області з заявою, в якій зазначив, що 09 квітня 2025 року ним було викликано наряд поліції для фіксування адміністартивного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.122 КУпАП вчиненного ОСОБА_17 . При цьому, старший лейтенант ОСОБА_5 порушив вимоги ст.254 КУпАП (складання протоколу про адміністративне правопорушення), чим скоїв кримінальне правопорушення, а саме несклавши протокол про адміністративне правопорушення, чим вчинив службову недбалість, тобто невиконання та неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків, через несумлінне ставлення до них, що підпадає під кваліфікацію ч.1 ст.367 КК України. Просив відомості про вчинення кримінального правопорушення інспектором СРПП ВП №1 (м.Знам`янка) ОСОБА_5 внести до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

З листа начальника ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області від 14 квітня 2025 року наданого на запит суду вбачається, що вказана заява ОСОБА_3 від 10 квітня 2025 року про внесення відомостей до ЄРДР стосовно інспетора СРПП ОСОБА_18 зареєстрована до інформаційно комунікаційної системи «Інформаційемй портал Національної поліції України» (журнал єдиного обліку) відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області за №5628 від 10 квітня 2025 року. На даний час рішення за заявою не прийнято, поліцейськими відділу поліції №1 (м. Знам`янка) проводиться перевірка відповідно до Закону України «Про звернення громадян».

Таким чином, відомості за заявою ОСОБА_3 від 10 квітня 2025 року про вчинення кримінального правопорушення інспектором СРПП ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 за ч.1 ст.367 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.

Частиною 1 статті 24 КПК України визначено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст.303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні заявник може оскаржити до суду бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.11 КК України кримінальним правоопрушщенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Приписами ч.2 ст.214 КПК України зазначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

У відповідності до ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Окрім того, згідно з ч.5 ст.214 КПК України до ЄРДР вносяться відомості про:1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; 3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;6) прізвище, ім`я, по-батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; 7) інші обставини, передбачені положенням про ЄРДР.

Внесення відомостей до ЄРДР урегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене Наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298).

Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Однак, до ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Зміст ч.1 ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.

Вказане узгоджується із позицією Верховного Суду, висловленою у постанові № 556/450/18 від 30 вересня 2021 року.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Аналіз положень ст.214 КПК України, дозволяє дійти висновку, що реєстрація інформації із заяв і повідомлень, які хоча і містять назву «про вчинення кримінального правопорушення» не безальтернативною і автоматичною, оскільки в такому випадку здійснення судового контролю слідчим суддею без оцінки ним доводів, викладених в заяві про вчинення кримінального правопорушення не буде вважатись ефективним.

Оскільки, в чинному законодавстві не передбачено порядок проведення попередньої дослідчої перевірки повідомленої інформації на предмет наявності складу злочину, цю функцію фактично виконує слідчий суддя, розглядаючи скарги, подані в порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України. Необхідність аналізу слідчим суддею змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення обумовлена тим, що як правило, частина повідомлень про кримінальні правопорушення взагалі не містить відомостей про ознаки злочину, а лише вказує на інші правопорушення (адміністративні, дисциплінарні, тощо). При цьому, слідчий суддя не повинен підміняти собою одну зі сторін кримінального провадження щодо ініціювання питання про збирання, отримання доказів або їх забезпечення, оскільки це не відповідатиме критеріям ефективності здійснення судового контролю у кримінальному провадженні. Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Верховний Суд у своїй постанові №761/20985/18 від 16 травня 2019 року наголосив, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. theUnitedKingdom) від 28 травня 1985, п. 57, Series A, № 93 право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням.

Одним із таких обмежень є неможливість ініціювання кримінального провадження шляхом внесення відомостей до ЄРДР без належних на те підстав.

Відповідно до ч.1 статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Однією із форм цього правопорушення є образливе ставлення (чіпляння) до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля. Для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП має бути наявний умисел (прямий чи не прямий) на порушення громадського порядку.

За ч.3 ст.122 КУпАП настає відповідальність за порушення правил зупинки, стоянки, що створюють перешкоди дорожньому руху або загрозу безпеці руху. Відповідно до п.15.9 ґ ПДР України забороняється зупинка на перехрестях та ближче 10 м від краю перехрещуваної проїзної частини за відсутності на них пішохідного переходу.

Статтею 254 КУпАП передбачено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол.

У статті 258 КУпАП зазначені випадки, коли протокол про адміністративне правопорушення не складається.

За приписами ч.2 наведеної статті протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі.

У випадках, передбачених частинами першою та другою цієї статті, уповноваженими органами (посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 283 цього Кодексу (ч.4 ст.258 КУпАП).

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Під службовою недбалістю (ст.367 КК України) слід розуміти невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Не будь-яка службова особа може стати суб`єктом (тобто виконавцем) службових злочинів, а лише та, яка виконує організаційно-розпорядчі чи адміністративно-господарські функцій.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони злочину, передбаченого ч.1 ст.367 КК України, є настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді заподіяння істотної шкоди, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Заява ОСОБА_3 від 10 квітня 2024 року про вчинення інспектором СРПП ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 кримінального правопорушення, за ознаками ч.1 ст.367 КК України, яку він подав до ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області виходячи з її змісту не є такою, що підлягає внесенню до ЄРДР, оскільки в ній не зазначено інформації, що вказує на вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення в цілому та на вчинення якого він вказує. Не повідомлено такої інформації і під час розгляду слідчим суддею даної скарги. Так прибувши на місце події інспектор ОСОБА_5 зобов`язаний був скласти протокол за ст.173 КУпАП та постанову за ч.3 ст.122 КУпАП лише в тому випадку, якщо б виявив у діях ОСОБА_17 склад вказаних адміністративних правопорушень. Разом з тим, досліджені слідчим суддею докази, не вказують на наявність у діях ОСОБА_17 складів вказаних правопрушень. Зазначені ОСОБА_3 обставини не свідчать про образливе чіпляння до нього ОСОБА_17 внаслідок чого було порушено громадський порядок і спокій громадян. За такого дії інспектора ОСОБА_5 щодо нескладання на ОСОБА_17 протоколу за ст.173 КУпАП були правомірними, оскільки протокол складається за фактом вчинення правопорушення, а не припущення про його вчинення. Доводи ОСОБА_3 про порушення ОСОБА_19 п.15.9 ґ ПДР України та вчинення адміністратвиного правопорушення за ч.3 ст.122 КУпАП, спростовані проведенним інспектором ОСОБА_5 вимірюванням відстані розташування транспортного засобу від перехрестя, після проведення якого встановлено, що транспортний засіб був зупинений на допустимій від перехрестя відстані, яка визначена ПДР. До того ж, доводи ОСОБА_3 про складання інспектором саме протоколу за ч.3 ст.122 КУпАП є хибними з підстав вказаних вище.

Отже, доводи скаржника щодо вчинення можливого кримінального правопорушення грунтуються на суб`єктивній оцінці. При цьому необхідно враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших). Саме по собі припущення щодо порушення законодавства під час здійснення працівником поліції своїх повноважень не є свідченням вчинення злочину.

Відтак, подана слідчому судді скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.303,306-307,369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1