Єдиний унікальний номер: 704/129/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 серпня 2025 року м. Тальне

Тальнівський районний суд Черкаської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , в ході розгляду в підготовчому судовому засіданні кримінального провадження №0001460 по обвинуваченню

ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ст.336 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Тальнівського районного суду Черкаської області перебувають матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.336 КК України.

В підготовче судове засідання на 27.08.2025 року адвокат ОСОБА_6 не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належим чином.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні просить порушити питання про відповідальність адвоката ОСОБА_6 , оскільки останній зловживає своїми процесуальними правами з метою затягування судового провадження. Зауважив, що підготовче засідання вже тривалий час не може бути проведене у зв`язку із систематичним неприбуттям у судові засідання захисника.

Захисник ОСОБА_4 заперечив щодо задоволення даного клопотання. Вважає звернення до кваліфікаційно дисциплінарної комісії адвокатури про відповідальність адвоката ОСОБА_6 передчасним.

Вислухавши доводи сторін провадження, дослідивши наявні у розпорядженні суду матеріали кримінального провадження , суд приходить до таких висновків.

Дане кримінальне провадження надійшло до суду 28.01.2025 року та ухвалою суду від 31січня 2025 року призначено до підготовчого судового засідання на 21.02.2025 року.

Захисниками обвинуваченого ОСОБА_5 є адвокат ОСОБА_6 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 3886, видане 29.10.2009 на підставі рішення Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 29.10.2009 №35-6-36) та адвокат ОСОБА_4 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4391, видане 04.07.2012 року на підставі рішення Донецької обласної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 04.07.2012 №69).

Підготовче судове засідання у даному кримінальному провадженні відкладалось дев`ять разів , в тому числі шість разів в зв`язку з неявкою захисника ОСОБА_6 . Три рази без підтвердження поважних причин неявки ( 21.02.2025, 06.06.2025, 27.08.2025), два рази в зв`язку посиланням на зайнятість адвоката в іншому судовому засіданні (14.03.2025, 07.05.2025), один раз в зв`язку з посиланням адвоката ОСОБА_6 на перебування у відрядженні для проведення юридичної частини гуманітарної місії (04.04.2025).

Крім того суд звертає увагу що дати судових засідань визначались судом завчасно проте адвокат ігнорував дзвінки суду, не передзвонював на службовий номер телефону суду, штучно створюючи підстави для відкладення судових засідань, а самі заяви про відкладення надсилались до суду або в день судового засідання, або напередодні.

Стосовно неявки адвоката ОСОБА_6 в підготовче судове засідання 27.08.2025 року суд зазначає, що про час та місце розгляду був повідомлений своєчасно та належним чином (оскільки брав участь в попередньому судовому засіданні в режимі відеоконференції і дата з ним узгоджувалась), проте надіслав до суду клопотання про визнання причин неприбуття поважними, в якому зазначив про не можливість прибуття в судове засідання, а також посилається на ухвалу суду від 27.08.2025 року про відмову у задоволенні його клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Підготовче судове засідання вкотре відкладено.

Суд зазначає, відповідно до ч. 4 ст. 336 КПК України учасник кримінального провадження подає клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія клопотання в той самий строк надсилається іншим учасникам кримінального провадження.

Захисник ОСОБА_6 , не дотримався вимоги ч. 4 ст. 336 КПК України, а саме, клопотання подано пізніше ніж за п`ять днів досудового засідання, і надійшло до суду 26.08.2025 року, крім того ОСОБА_6 не надав доказів надсилання клопотання іншим учасникам справи, що позбавляє інших учасників справи висловити свої заперечення щодо заявленого клопотання.

Також, відповідно до ч.2, ч.3 ст.336 КПК України суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. Застосовувані в дистанційному судовому провадженні технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення і звуку, дотримання принципу гласності та відкритості судового провадження, а також інформаційну безпеку. Учасникам кримінального провадження має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового провадження, ставити запитання і отримувати відповіді, реалізовувати інші надані їм процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, передбачені цим Кодексом.

Аналіз вищенаведеної норми свідчить про те, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду та вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це відповідного клопотання сторони. Такий спосіб участі має винятковий характер та має бути зумовлений обґрунтованими причинами, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь у справі сторони в судовому засіданні.

Так, в клопотанні про проведення судового засідання в режимі відеоконференції захисник ОСОБА_6 вказав, що місцем його професійної діяльності є м.Київ, і він зайнятий у судових засіданнях Подільського районного суду м.Києва. Крім того зазначає щодо не можливості прибути у судове засідання в зв`язку з загрозою повторних ракетних обстрілів території України та сукупністю інших негативних явищ пов`язаних з війною.

Жодних доказів на підтвердження поважності причин неможливості безпосередньої участі захисника ОСОБА_6 до клопотання не було додано. Сам факт професійної діяльності в іншому місті не є достатньою підставою для здійснення дистанційного судового провадження.

Крім того, суд зазначає, що дата підготовчого судового засідання 27.08.2025 року узгоджувалась з учасниками кримінального провадження, в тому числі і з адвокатом ОСОБА_6 , і об`єктивних перешкод з`явитися в судове засідання у захисника ОСОБА_6 не було.

Така процесуальна поведінка захисника адвоката ОСОБА_6 свідчить про те, що він усувається від здійснення захисту обвинуваченого ОСОБА_5 , оскільки неприбуття захисника на виклик суду не забезпечує належного захисту інтересів обвинуваченого.

Крім того, неприбуття адвоката ОСОБА_6 в судові засідання не тільки не відповідає меті отримання права на справедливий суд, але й порушує права інших учасників кримінального провадження, а також суперечить завданням і засадам кримінального провадження в частині отримання швидкого і ефективного судового розгляду.

Суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити та порушити питання про відповідальність адвоката ОСОБА_6 , який систематично не з`являється у судові засідання, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати його до дисциплінарної відповідальності, з огляду на таке.

Так, відповідно до ч. 1,2 ст. 314 ККП України після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

У свою чергу, підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

Як вбачається із наявних у суду матеріалів, учасниками даного кримінального провадження є сторони прокурор, захисники та обвинувачений.

В силу вимог ст. 131-2 Конституції України, для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Суд вважає за необхідне зазначити, що приписами ст. 10 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, визначених законом, держава забезпечує надання професійної правничої допомоги безоплатно.

Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав та особи, яка надає правничу допомогу.

Важливою складовою права на захист у кримінальному провадженні є забезпечення ефективності захисту. Недотримання цієї складової права на захист навіть за умови участі захисника у провадженні може призвести до істотних порушень вимог КПК та відображається на справедливості судового розгляду.

Вирішення питання щодо наявності належної реалізації права на захист у кримінальному провадженні вимагає застосування практики ЄСПЛ, згідно з правовою позицією якого, відображеною, зокрема, у п. 262 рішення ЄСПЛ від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «право кожного обвинуваченого у вчиненні злочину на ефективний захист, наданий захисником, є однією з основних ознак справедливого судового розгляду».

Також у п. 89 рішення ЄСПЛ від 13 лютого 2001 року у справі «Кромбах проти Франції» вказано, що «хоча право кожної особи, обвинувачуваної у вчиненні кримінального правопорушення, на ефективний захист адвокатом не є абсолютним, воно становить одну з головних підвалин справедливого судового розгляду».

ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України, де участь захисника, згідно ст. 52 КПК України, не є обов`язковою, має двох захисників у даному кримінальному провадженні. Проте, суд звертає увагу на те, що обвинувачений ОСОБА_7 категорично заперечив проти проведення судового засідання за відсутності захисників ОСОБА_8 і ОСОБА_4 07.05.2025 року та 06.06.2025 року.

Згідно вимог ч.2 ст. 46 КПК України, якщо обвинувачений заперечує проти проведення процесуальної дії за відсутності захисника, проведення процесуальної дії відкладається.

Відповідно до ч. 1 ст. 324 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

Крім того, у п. 6 Узагальнення дисциплінарної практики кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури щодо неявки адвокатів у судові засідання, затвердженого Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № VІII-010/2022 від 26.08.2022, вказано, що «У разі належного повідомлення адвоката про судове засідання, його неявка у визначений судом день та час може бути виправдана лише об`єктивною неможливістю взяти участь у засіданні з поважних причин. Останні можуть бути з`ясовані вже після проведення засідання.»

Так, у п. 4 Узагальнення дисциплінарної практики кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури щодо неявки адвокатів у судові засідання, затвердженого Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № VІII-010/2022 від 26.08.2022, вказано, що «однією із характерних ознак неявки адвоката у судові засідання без поважних причин, як дисциплінарного проступку, є систематичність такої неявки, що тягне за собою затягування строків розгляду справи.»

Заборона зловживання процесуальними правами є загально правовим принципом і поширюється на всі галузі права (див. ухвалу Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 676/7346/15-к).

Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (див. постанову ВС від 09 квітня 2019 у справі № 306/1602/16-к).

Добросовісність при реалізації прав включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб.

Зловживання правом це свого роду спотворення права (позиція, викладена у постанові ВС від 08 травня 2018 року у справі № 910/1873/17).

Пунктом 2 статті 47 КПК України, захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, також і цей орган (установу).

Відповідно до п.п. 1,6 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокат зобов`язаний дотримуватись присяги адвоката України, тобто у своїй діяльності повинен дотримуватись принципів верховенства права, законності, чесно та добросовісно забезпечувати право на захист та надавати правову допомогу у відповідності до Конституції та законів України, з високою відповідальністю виконувати покладені обов`язки.

Згідно ст. 7 Правил адвокатської етики, у своїй професійній діяльності адвокат зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.

Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Стаття 17 Правил адвокатської етики, приймаючи доручення про надання професійної правничої (правової) допомоги, адвокат повинен зважити на свої можливості щодо його виконання.

Відповідно до ст. 27 Правил адвокатської етики, кожному дорученню, незалежно від розміру обумовленого гонорару, адвокат повинен приділяти розумно необхідну для його успішного виконання увагу. При виконанні доручення адвокат зобов`язаний використати всі розумно необхідні і доступні йому законні засоби для надання ефективної професійної правничої (правової) допомоги клієнту, здійснення його захисту або представництва. Адвокат повинен намагатися оперативно виконувати доручення клієнта, визначених в договорі про надання правової допомоги, дотримуючись при цьому всіх інших вимог, що пред`являються законом і Правилами.

Відповідно до ст. 42 Правил адвокатської етики, представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил.

Адвокат ОСОБА_6 не дотримується вказаних вище норм КПК України, Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Правил адвокатської етики, зокрема, не надаючи суду докази на підтвердження поважності причин його неявки.

Крім того, суд позбавлений можливості узгодити дати судового засідання з адвокатом ОСОБА_6 , оскільки він не відповідає на телефонні дзвінки з службового телефону суду на контактний номер телефону, зазначений в його офіційних документах, які здійснюються секретарем судового засідання з метою узгодження дати, а також не передзвонює до суду, ігноруючи дзвінки. Дана обставина підтверджується довідкою, складеною секретарем судового засідання.

Тобто, йдеться про неналежне виконання своїх професійних обов`язків та можливий дисциплінарний проступок, передбачений п.п. 3, 5 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», зокрема порушення вимоги ст. 7, 17, 27, 42, ч. 3 ст. 44 Правил адвокатської етики, питання оцінки якого перебуває у полі компетенції КДКА.

З урахуванням наведених обставин, у діях адвоката ОСОБА_6 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному виконанні своїх професійних обов`язків, а тому суд вважає за необхідне порушити перед Кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва питання про його дисциплінарну відповідальність.

При цьому за пунктом 3.3 рішення Ради адвокатів України від 18 червня 2020 року № 37, звільняються від плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) зокрема суди, що звертаються із заявами (скаргами) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, в рамках наданих їм повноважень процесуальним законодавством України.

Відповідно до вимог п. 10 Положення «Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність» із доповненнями, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 15 листопада 2019 року № 149, до заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено - заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали, постанови, звернення суддів.

Керуючись ст. 324, 350, 369-372, 376 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Порушити перед Кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва питання про відповідальність адвоката ОСОБА_6 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 3886, виданого 29.10.2009 на підставі рішення Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 29.10.2009 №35-6-36., який згідно даних ордеру на надання правничої (правової) допомоги здійснює адвокатську діяльність за адресою: АДРЕСА_1 .

У розпорядження комісії надати матеріали судового провадження, що стосуються викладених в ухвалі обставин.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1