Справа № 947/1071/25
Провадження № 1-кс/947/6959/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.05.2025 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання захисника ОСОБА_5 , в інтересах ОСОБА_4 , про зменшення розміру застави в межах кримінального провадження № 0001159 від 17.09.2024 року,

ВСТАНОВИВ:

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_5 звернувся до суду із клопотанням в якому просить: зменшити розмір застави підозрюваному ОСОБА_4 , визначивши її в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що дорівнює сумі в 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят ) гривень.

Своє клопотання захисник обґрунтовує тим, що в рамках кримінального провадження № 0001159 від 17.09.2024, ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

16 січня 2025 р. слідчим суддею було встановлено розмір застави у межах 331 (триста тридцять одного) розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 1002268 (один мільйон дві тисячі двісті шістдесят вісім) грн.

Вважає, що визначення розміру застави у кримінальному провадженні має враховувати не лише характер злочину, але й фінансовий стан та особисті обставини підозрюваного. Застава не може бути завищеною, адже це може створити фінансові труднощі для особи, яка її вносить.

Адвокат зазначає, що однією з підстав для зміни розміру застави є відсутність збитків з боку підозрюваного; майновий та сімейний стан підозрюваного; відсутність ризиків з боку підозрюваного щодо перешкоджання, переховування від органів досудового розслідування; неспіврозмірність розміру застави для обставин кримінального правопорушення.

Звернув увагу, що з моменту внесення застави підозрюваний неухильно дотримується вимог, які зазначені в ухвалі судді від 16.01.2025 р., з`являється на вимогу органів досудового слідства та ін. Відповідно, будь-яких ризиків, які передбачені КПК України, у підозрюваного ОСОБА_4 відсутні.

На підставі наведеного, керуючись положеннями ст.ст. 21, 22 та 55 Конституції України, а також ст.ст. 21, 45, 60, 177, 182 КПК України, захисник просить зменшити розмір застави до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 грн.

В судовому засіданні:

Захисник ОСОБА_5 підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку захисника.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання зазначив, що подане клопотання не передбачене нормам чинного КПК України, подане не уповноваженою особою. Крім того зазначив, що ризики на теперішній час не зменшились тому у задоволенні клопотання просив відмовити

Вислухавши думку учасників судового процесу, розглянувши заявлене клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 6 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя звертає увагу, що нормами чинного КПК України не передбачена можливість захисника підозрюваного клопотати перед слідчим суддею про зменшення суми застави.

Частина 6 ст.9 КПК України визначає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Таким чином, виходячи із загальних засад кримінального провадження, зокрема, з метою забезпечення права на захист та доступ до правосуддя, слідчий суддя вважає за можливе здійснювати розгляд даного клопотання в порядку ст. 201 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ч. 5 ст. 201 КПК України, слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Таким чином, виходячи зі змісту ст. 201 КПК України, підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду, або зміна обставин підозри, зменшення встановлених в провадженні ризиків, що пов`язано з плином досудового розслідування.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 16.01.2025 року відносно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляд тримання під вартою. Одночасно визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, визначених КПК України, - у розмірі 331 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 1 002 268 грн., в разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

До клопотання стороною захисту не надано документів підтверджуючих внесення застави, разом з тим захисник у судовому засіданні повідомив, що заставу було внесено не підозрюваним, а іншими особами. А від так можливо прийти до висновку, що дане клопотання подане не уповноваженою особою.

Поряд з цим, слідчим суддею встановлено, що наразі досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001159 від 17.09.2024 року триває, та як повідомив прокурор стосовно підозрюваного ОСОБА_4 продовжено строк покладених слідчим суддею обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України запобіжний захід є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам зазначеним у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до приписів ст. 194 КПК України запобіжний захід може бути застосований до особи виключно у випадку, якщо буде доведено обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Відтак, для скасування запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту остання повинна довести те, що обставини, наведені у ст. 194 КПК України, та які враховувались судом при застосуванні запобіжного заходу, зникли або ж зменшилися настільки, що подальше застосування будь-якого запобіжного заходу буде безпідставним.

З сукупного аналізу приписів Кримінального процесуального законодавства вбачається, що підставою для зміни запобіжного заходу є, зокрема, наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею, судом при застосуванні запобіжного заходу, зміна обставин підозри/обвинувачення, зменшення встановлених ризиків.

Частинами 1, 2 статті 182 КПК України визначено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Відсутність порушень з боку підозрюваного покладених на нього обов`язків під час досудового розслідування не свідчить про відсутність в провадженні будь-яких ризиків, як про це стверджує захисник, натомість підтверджує, що застосований до нього запобіжний захід у вигляді застави є дієвим та забезпечує належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання

Керуючись ст.ст. 201, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1