печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Комбікормовий завод «Світоч» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000281, -

В С Т А Н О В И В :

На розгляд слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Комбікормовий завод «Світоч» про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.02.2023 у справі №757/4071/23-к, на нерухоме майно та корпоративні права ТОВ «Комбікормовий завод «Світоч» ().

Обґрунтовуючи клопотання, адвокат зазначає, що оскаржувана ухвала порушує право ТОВ «Комбікормовий завод «Світоч» на гарантоване право вільного володіння, користування та розпорядження належним йому майном. Окрім того, наявність арешту нерухомого майна і корпоративних прав та його відображення у відповідних державних реєстрах не дає змоги отримати від банківських установ необхідне кредитне фінансування для розвитку господарства.

Представник власника майна також вказує, що у доданому до клопотання прокурора витязі з ЄРДР, де викладено короткий виклад обставин, відсутні будь-які відомості про ТОВ «Комбікормовий завод «Світоч» (). Означене на думку адвоката ОСОБА_3 пояснюється тим, що у складі засновників (учасників) ТОВ «Комбікормовий завод «Світоч» ( ) немає громадян країни-агресора, що підтверджує витяг з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприсмців та громадських формувань стосовно ТОВ «Комбікормовий завод «Світоч».

На думку представника власника майна, при накладенні арешту помилково зазначено, що ТОВ «Комбікормовий завод «Світоч» причетне до «протиправних схем з виведення коштів з території України, фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу...».

Також, на думку заявника, слідчим суддею безпідставно зазначено про причетність до обставин, що розслідуються, родича засновників ТОВ «Комбікормовий завод «Світоч» - громадян України ОСОБА_4 та ОСОБА_5 - ОСОБА_6 , який дійсно є громадянином РФ.

Адвокат ОСОБА_3 вважає, що прокурором не враховано того факту, що ОСОБА_5 народився в Полтавській області та з 2015 року постійно проживає в Україні, про що має відповідну посвідку, копія якої додається до клопотання. Окрім того, ОСОБА_6 вже отримав громадянство України і розпочав процедуру відмови від російського громадянства.

Також заявник зазначає, що органом досудового розслідування та прокурором не наведено та не підтверджено жодними доказами вчинення будь-якими особами будь-яких протиправних дій. За більш ніж два роки досудового розслідування не проведено жодної слідчої дії, окрім допиту ОСОБА_4 , одного із засновників ТОВ «Комбікормовий завод «Світоч». Таким чином, в діях ТОВ «Комбікормовий завод «Світоч», його засновників та службових осіб відсутні ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 cm. 110-2, ч. З ст.209 КК України, а вчинення вказаних кримінальних правопорушень будь-якими іншими особами не доведено ні органом досудового розслідування, ні слідчим суддею.

Отже, сторона заявника наполягає на тому, що на момент винесення оскаржуваної ухвали слідчого судді були відсутні підстави для арешту майна.

Також адвокат наголошує на тому, що засновники ТОВ «Комбікормовий завод «Світоч» - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та їх родич ОСОБА_6 не мають у даному кримінальному провадженні статусу підозрюваного. Жодних дій, про які йдеться у клопотанні прокурора, вони не здійснювали, а органом досудового розслідування не доведено інше. Крім того, в даному провадженні на даний час жодній особі не повідомлено про підозру.

Також важливим вважає те, що ТОВ «Комбікормовий завод «Світоч» не має заборгованості зі сплати податків та інших обов`язкових платежів до бюджету України.

Щодо мети, з якою накладено арешт, адвокатвказує, що слідчим суддею не враховано, що постанова органу досудового розслідування не є беззаперечним фактом відповідності майна критеріям, визначеним у ст. 98 КІІК України. Жодних об`єктивних даних про те, що майно та корпоративні права ГОВ «Комбікормовий завод «Світоч» були об`єктом кримінально протиправних дій або набуті кримінально правовим шляхом у клопотанні прокурора та ухвалі слідчого судді не наведено. Фабула кримінального правопорушення, викладена у Витязі з ЄДРДР, не містить жодної згадки про це майно і корпоративні права.

З огляду на викладене вважає, що корпоративні права СФГ «Світанок» не відповідають критеріям речових доказів, визначеним у ст. 98 КПК України.

Адвокат ОСОБА_3 подав до суду заяву, в якій просить розглянути клопотання про скасування арешту за його відсутності.

Прокурор у кримінальному провадженні № 0000281 - ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду повідомлявся у встановленому законом порядку, натомість 15.01.2025 подав до суду письмові заперечення на клопотання адвоката про скасування арешту майна, у яких зокрема просить слідчого суддю проводити розгляд клопотання про скасування арешту за його відсутності.

З клопотанням адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна не погоджується, вважає його необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Головним слідчим управлінням Національної поліції Україниза процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюєтьсядосудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000281 від 09.04.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 110-2, ч. З ст. 209 КК України. Відповідно до наявних матеріалів у кримінальному провадженні встановлено, що на території України невстановленими досудовим розслідуванням особами здійснюється діяльність, метою якої є організація протиправних механізмів, спрямованих на незаконне виведення коштів з території України, фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України, легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом, ухилення від сплати податків та зборів.

Так, слідством встановлено, що до вказаних протиправних схем причетні групи компаній, які належать ОСОБА_6 ( АДРЕСА_1 , РФ) та ОСОБА_4 (директор СФГ «Світанок» (основний вид діяльності: перероблення молока, виробництво масла та сиру та інше), депутат Полтавської обласної ради, кандидат в депутати Полтавської обласної ради по шостому територіальному виборчому округу). ОСОБА_5 та ОСОБА_4 є засновниками та кінцевими бенефіціарами ТОВ в Україні:

-ТОВ «ОРЖИЦЬКИЙ МОЛОКОЗАВОД» (), статут: 100 000,00 грн, адреса: Полтавська обл., Оржицький р-н, с. Заріг, вул. Миру, 24;

- СЕЛЯНСЬКО-ФЕРМЕРСЬКЕ ГОСПОДАРСТВО «СВІТАНОК» (), статут: 2 000 000,00 грн, Полтавська обл., Лубенський р-н, с. Заріг, вул. Миру, 23;

-ТОВ «КЗ «СВІТОЧ» (), статутний капітал: 1 565 526,00 грн, адреса: Полтавська обл., Оржицький р-н, смт.Оржиця, вул.70 - Річчя Жовтня, буд. 12;

-ТОВ «МАСЛОЗАВО-Д «ЗАРІГ» (), адреса: Полтавська обл., Оржицький р-н., с. Заріг, вул. Леніна, 24.

Крім тогопрокурор вказує,що ОСОБА_4 є засновниками та кінцевими бенефіціарами ТОВ в Україні:

-ТОВ «ЛОКОМОТИВБУ-ДСЕРВІС» (), адреса:Полтавська обл., м. Кременчук, вул. Крупської, 2;

-ТОВ «АВТО-ЛЮКСОР» (), адреса: Полтавська обл., Оржицький р-н., с.Заріг, вул. Леніна, 23;

-СФГ «КОЛОС » (), адреса: Полтавська обл., Оржицький р-н, село Заріг.

Враховуючи вищевикладене, як вказує прокурор, ТОВ «ОРЖИЦЬКИЙ МОЛОКОЗАВОД», СЕЛЯНСЬКО-ФЕРМЕРСЬКЕ ГОСПОДАРСТВО «СВІТАНОК», ТОВ «КЗ «СВІТОЧ» та ТОВ «МАСЛОЗАВО-Д «ЗАРІГ» знаходиться під контролем ОСОБА_5 , громадянина РФ (держави-агресора) з можливістю вирішального впливу на вказане товариство як бенефіціара.

Згідно з пунктом 14.1.159. Податкового кодексу України, визначає зазначені ТОВ та ОСОБА_5 (РФ) як пов`язані особи.

Як вказує сторона обвинувачення, вказане свідчить, що група компаній, які підконтрольні ОСОБА_5 здійснюють свою господарську діяльність на території України, сплачують дивіденди від господарської діяльності до РФ, чим фінансують дії країни агресора, легалізують доходи, одержані злочинним шляхом.

Таким чином, відповідно до п. г ч. 1 ст. 5-1 «Підстави, умови та порядок стягнення активів фізичних або юридичних осіб в дохід держави» Закону України «Про санкції» санкції можуть бути застосовані у зв`язку із взяттям участі у державному фінансуванні та матеріально-технічному забезпеченні заходів, пов`язаних із прийняттям рішення про початок збройної агресії проти України, а також як особи, яка своїми діями створила суттєву загрозу національній безпеці, суверенітету чи територіальній цілісності України (в тому числі шляхом збройної агресії чи терористичної діяльності) або значною мірою сприяли (в тому числі шляхом фінансування) вчиненню таких дій іншими особами, у розумінні Закону України «Про основні засади примусового вилучення в Україні об`єктів права власності Російської Федерації та її резидентів».

Так, відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України статутний капітал ТОВ «КОМБІКОРМОВИЙ ЗАВОД «СВІТОЧ»» () становить 1 565 526,00 грн.

13.12.2022 старшим слідчим в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_8 , зокрема, корпоративні права ТОВ «КОМБІКОРМОВИЙ ЗАВОД «СВІТОЧ» () визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, як предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Прокурор стверджує, що на даний час в органу досудового розслідування є підстави вважати, що корпоративні права та майно ТОВ «КОМБІКОРМОВИЙ ЗАВОД «СВІТОЧ»» () має доказове значення для встановлення істини по вказаному кримінальному провадженню, оскільки містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є об`єктом кримінально протиправних дій та можливо набуто кримінально протиправним шляхом тому відповідно до вимог ст. 98 КПК України має ознаки речових доказів та визнано речовим доказом постановою слідчого від 13.12.2022.

Крім того, прокурор ОСОБА_7 зазначає, що адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 вже звертався до Київського апеляційного суду м. Києва з аналогічним клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 01.02.2023 у кримінальному провадженні № 0000281.

Так, 04.04.2024 Київським апеляційним судом м. Києва винесено ухвалу, якою ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 01.02.2023 залишено без змін, а клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні № 0000281 залишено без задоволення.

Таким чиномпрокурор наголошує на тому, що судом апеляційної інстанції надано свій висновок стосовно законності та обгрунтованості прийнятого слідчим суддею рішення щодо накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000281.

Окрім того, прокурор вказує, що в ході досудового розслідування отримано достатньо доказів стосовно роботи вказаних підприємств на державу агресората на цей час, у судовому порядку вирішується питання стосовно передання активів згаданого вище підприємства на які накладено арешт в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів речові докази у кримінальному провадженні № 0000281.

З огляну на викладене , клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна просить залишити без задоволення.

З урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, слідчим суддею визнано можливим розглянути клопотання у відсутність осіб, які не з`явились.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, письмові заперечення прокурора, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.

Так, Головним слідчим управлінням Національної поліції України, за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000281 від 09.04.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 110-2, ч. 3 ст. 209 КК України.

В рамках означеного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.02.2023 (справа № 757/4071/23-к) накладено арешт, зокрема, на 100% статутного капіталу (корпоративних прав) ТОВ «КОМБІКОРМОВИЙ ЗАВОД «СВІТОЧ» () в розмірі 1 565 526,00 грн, а також заборонено відповідним державним органам вчиняти будь-які дії, пов`язані з відчуженням, зміною, перереєстрацією, заставою або іншого виду зміни власника вказаного майна (корпоративних прав), що належить ТОВ «КОМБІКОРМОВИЙ ЗАВОД «СВІТОЧ» ().

У вказаній ухвалі слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане майно, оскільки корпоративні права ТОВ «КОМБІКОРМОВИЙ ЗАВОД «СВІТОЧ» () в розмірі 1 565 526,00 грн., на які просить накласти арешт прокурор, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000281, та незастосування накладення арешту може призвести до настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, беручи до уваги наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, доведеність необхідності такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Водночас у клопотанні про скасування арешту майна жодним чином не спростовано тих висновків, до яких дійшов слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва при постановленні ухвали про накладення арешту від 01.02.2023.

Відповідно до абз. 1 ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (арешт з метою забезпечення збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК цього Кодексу.

Абзацом 2 ч. 10 ст. 170 КПК України визначено, що не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

При розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для скасування арешту.

В свою чергу, слідчий суддя звертає увагу, що зазначені доводи представника власника майна на підтвердження необґрунтованості вказаного арешту були предметом оцінки судом апеляційної інстанції.

Крім того, слідчим суддею з даних ЄДРСР встановлено, що ухвалою Київського апеляційного суду від 04.04.2024 ухвалу слідчого судді від 01.02.2024 у справі № 757/4071/23-к було залишено без змін, а апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_3 без задоволення, при цьому колегія суддів дійшла висновку, що слідчий суддя обґрунтовано, у відповідності до вимог ст. ст. 132, 170-173 КПК України, наклав арешт на 100% статутного капіталу (корпоративних прав) ТОВ «КОМБІКОРМОВИЙ ЗАВОД «СВІТОЧ» () в розмірі 1 565 526 грн., врахувавши при цьому і наслідки від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб та забезпечивши своїм рішенням розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, діяв у спосіб і у межах чинного законодавства, арешт застосував на засадах розумності та співмірності, а тому доводи, які викладені в апеляційній скарзі стосовно незаконності і необґрунтованості ухвали слідчого судді, слід визнати непереконливими.

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного та мети накладення арешту -забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя вважає, що представником власника майна не доведено, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, із чим закон пов`язує можливість скасування арешту, а тому підстави для задоволення клопотання відсутні.

Керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1