Справа № 296/903/24
У Х В А Л А

Іменем України

07 серпня 2025 рокум .Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №00000060 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч.4 ст.187 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Корольовського районного суду м. Житомира перебуває виділене кримінальне провадження №00000060 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого за ч.4 ст.187 КК України.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який на даний час перебуває в умовах утримання в ДУ «Житомирська установа виконання покарань №8».

04.08.2025 року до суду надійшло письмове клопотання прокурора Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 строком на 60 днів, оскільки строк тримання під вартою обвинуваченого закінчується 08.08.2025 року, розгляд справи не завершено.

Судовий розгляд даного кримінального провадження здійснюється колегіальним складом суду під головуванням судді ОСОБА_6 .

Відповідно до наказу голови суду за 06.08.2025 №71/В-с суддя ОСОБА_6 перебуває у відпустці, що унеможливлює розгляд клопотання прокурора до спливу дії обраного запобіжного заходу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями у неавтоматичному режимі від 06.08.2025 року головуючим суддею по розгляду клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою у даному кримінальному провадженні, визначено суддю, який входить до складу колегії ОСОБА_1 .

Відповідно до ст.331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», на території України введено воєнний стан строком на 30 діб, який в подальшому був неодноразово продовжений.

Відповідно до пункту 3 листа Верховного Суду від 03.03.2022 № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», вказано, що згідно зі ст.12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану, суди, органи і установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України й законами України, а також на те, що відповідно до ст.26 цього Закону скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

У пункті 5 зазначеного листа вказано, що у разі неможливості у визначений КПК України строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою його може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому ч.3 ст.35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

Враховуючи введення на території України воєнного стану, що на цей час продовжується, з огляду на те, що головуючий суддя по даному кримінальному провадженню ОСОБА_6 перебуває у відпустці та до закінчення дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою неможливо розглянути клопотання прокурора визначеним складом суду, тому розгляд відповідного клопотання прокурора проводиться суддею який входить до складу колегії ОСОБА_1 одноособово.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання про продовження строків тримання під вартою відносно ОСОБА_5 підтримав, просив задовольнити, посилаючись на ризики передбаченні ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою вказаної статті. Обвинувачений ОСОБА_5 ухилявся від суду, оголошувався в розшук, прокурор вважає за необхідне продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, що забезпечить явку обвинуваченого до суду, і буде запобігати вчиненню інших кримінальних правопорушень, на його думку, інші більш м`які запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, можуть не забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, крім того, розгляд даного кримінального провадження не завершено.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 щодо клопотання прокурора заперечив, зазначив , що ОСОБА_5 не переховувався від суду, останній тривалий час перебуває під вартою, та станом на дату розгляду клопотання прокурора обвинувачений вже відбув покарання, просив відмовити в клопотанні прокурора та змінити ОСОБА_5 запобіжний захід на більш м`який не пов`язаний з триманням під вартою, а саме, на цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_5 не бажав висловити свою думку.

Заслухавши клопотання прокурора, клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 , думку обвинуваченого, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Суд при вирішенні питання, на виконання вимог ст.178 КПК України, приймає до уваги дані про особу обвинуваченого, суспільну небезпеку правопорушення, в якому обвинувачується особа, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання винуватим, що відповідно до ст. 12 КК України злочин в якому обвинувачується ОСОБА_5 відноситься до категорії особливо тяжких, при цьому санкція статті ч. 4 ст. 187 КК України передбачає відповідальність у виді позбавлення волі на строк від 8 до 15 років з конфіскацією майна, відсутність роботи та міцних соціальних зв`язків, можливість ухилення та переховування від суду, судом також враховується те, що ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий, на шлях виправлення не став та скоїв нові умисні злочини, обвинувачений систематично не з`являвся до суду, ігнорував відповідні повістки та повідомлення, був відсутній за місцем проживання, наведені вище обставини стверджують про наявність ризику переховування обвинуваченого ОСОБА_5 від суду.

Суд вважає, що наведені прокурором в судовому засіданні підстави для продовження строків тримання під вартою є належним чином обґрунтовані та мотивовані, ризики, які слугували підставою для обрання запобіжного заходу на даний час не змінилися, тому суд вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим ст.177 КПК України, а тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 177, 199, 331, 369-372 КПК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт залишити без задоволення за безпідставністю.

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити термін дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме, до 05.10.2025 року (включно).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Головуючий суддя ОСОБА_1