Справа № 953/4733/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" липня 2025 р.

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6 (в режимі ВКЗ),

представника потерпілого ОСОБА_7

розглянув в підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт, затверджений 15.05.2025 у кримінальному провадженні, яке внесене 14.04.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000178, у відношенні:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця країни Іран, громадянина Ірану, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України,

ВСТАНОВИВ :

У провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 125 КК України.

10.06.2025 до суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_4 про повернення обвинувального акту прокурору.

Клопотання мотивоване тим, що в обвинувальному акті викладені лише зміст підозри, а також частина обставин, у вчинені якого підозрюється особа і правова кваліфікація. За таким обвинувальним актом ОСОБА_5 має статус підозрюваного, а не обвинуваченого. Відсутність в обвинувальному акті формулювання обвинувачення та правової кваліфікації дій особи (повинна містити не тільки посилання на статтю та її частину, а й точне формулювання, зокрема об`єктивної сторони та кваліфікуючих ознак) унеможливлює якісний і повний захист і, як наслідок, має бути підставою для скасування вироку. Крім того, під час допиту ОСОБА_5 у якості підозрюваного не було залучено перекладача (останній не володіє ні українською та російською). Прокурором порушені норми п. 2 ч. 2 ст. 301, ст. 219 КПК України, а саме: прокурор був зобов?язаний не пізніше трьох днів після отримання матеріалів дізнання разом з повідомленням про підозру повернути дізнавачу кримінальне провадження з письмовими вказівками про проведення процесуальних дій з одночасним продовженням строку дізнання до одного місяця, бо ОСОБА_5 не визнав свою вину в інкримінованому йому проступку, надав покази і вказав, що жодних протиправних дій стосовно ОСОБА_9 не вчиняв, тілесні ушкодження не завдавав, а також і те, що існують свідки події 13.04.2025, яка сталася між ним та ОСОБА_9 ОСОБА_4 , як захисник обвинуваченого був позбавлений можливості подавати відповідні клопотання про проведення необхідних слідчих дій з метою повного, всебічного та об?єктивного розслідування вказаного кримінального провадження, що є порушенням стороною обвинувачення вимог ч.1 ст.47 КПК України.

30.07.2025 від прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова надійшли заперечення на клопотання про повернення обвинувального акту, в якому останній просив відмовити у задоволені клопотання.

Заперечення мотивовані тим, що в ході досудового розслідування зібрано достатньо доказів для повідомлення особі про підозру, у зв`язку з чим у відповідності до ст. 276 - 278 КПК України дізнавачем складено повідомлення про підозру та вручено ОСОБА_10 . При цьому таке повідомлення містить права та обов`язки підозрюваного, які також були роз`ясненні обвинуваченому, про що останній здійснив власноручний підпис у присутності свого захисника ОСОБА_4 . Крім того, ОСОБА_5 у присутності адвоката було вручено пам`ятку про процесуальні права та обов`язки (містить підпис ОСОБА_5 про отримання), в якій зокрема зазначений п. 18 ст. 42 КПК України. 15.05.2025 проведений допит обвинуваченого у якості підозрюваного за участю захисника в ході якого обвинувачений виявив бажання надавати покази російською мовою та відмовився від послуг адвоката, про міститься його підпис у протоколі. Як під час допиту, так і після, а також під час вручення обвинувального акту не заявлялися будь-які клопотання, зокрема, клопотання про залучення перекладача або не залучення перекладача дізнавачем. Після скерування обвинувального акту до суду 15.05.2025 надійшло клопотання захисника про залучення перекладача, яке було подано на особистому прийомі окружної прокуратури та особисто прокурором, яка не входить до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні та зареєстроване о 14 год. 55 хв., о 17 год. 47 хв. делеговано до розгляду прокурору ОСОБА_3 . А тому клопотання подане поза межами досудового розслідування. Також прокурор звертає увагу на те, що договір між обвинуваченим та захисником укладений українською мовою, що свідчить про розуміння обвинуваченим такої мови, у всіх документах обвинувачений зазначав своє ім`я за допомогою символів кирилиці, яка не використовується в іранській мові. Обвинувальний акт у свою чергу містить виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті та формулювання обвинувачення, та повністю відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Захисник у підготовчому засідання підтримав подане клопотання та просив його задовольнити.

Обвинувачений у підготовчому засідання підтримав свого захисника та просив задовольнити клопотання останнього.

Прокурор у підготовчому засідання заперечував проти задоволення клопотання захисника обвинуваченого, вказав, що відсутні підстави для повернення обвинувального акту та останній відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

До розгляду кримінального провадження було залучено перекладача зі знанням курдської або фарсі та української мов для перекладу судового процесу. Перекладач приймав участь у судовому засіданні в режимі ВКЗ. Особу було встановлено (особа ідентифікувалась в електронному суді). Кваліфікація особи підтверджується копією диплома магістра серії НОМЕР_1 від 30.06.2003.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт та додані документи суд зазначає таке.

Відповідно до вимог ст. 314 КПК України, при підготовчому судовому засіданні суд зобов`язаний перевірити матеріали кримінального провадження, з`ясувати достатність фактичних і юридичних підстав для прийняття судових рішень, передбачених ч. 3 ст. 314 КПК України, вирішити питання, пов`язані з підготовкою кримінального провадження до судового розгляду, у тому числі, визначити дату, час та місце судового розгляду, форму проведення судового засідання, склад суду тощо.

У підготовчому провадженні не вирішується питання про доведеність вини обвинуваченого, наявність складу злочину, правильність кваліфікації його дій, оскільки це прерогатива суду під час судового розгляду справи по суті. Завданням цього етапу провадження є процесуальне та організаційне забезпечення проведення судового розгляду. На стадії підготовчого провадження виконується функція контролю відповідності вимогам КПК України обвинувального акта та організаційна (підготовча) функція до наступної стадії судового провадження - судового розгляду з метою створення належних умов для успішного виконання завдань кримінального судочинства.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

Пред`явлене особі обвинувачення має бути конкретним і містити дані про час, місце та інші обставини вчинення злочину, оскільки особа має право знати, в чому саме вона обвинувачується і захищатися від пред`явленого їй обвинувачення.

Таке право гарантується п. (а) ч. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод згідно з якою кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення проти нього.

Статтею 291 КПК України передбачено, що обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим. Обвинувальний акт має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 9) дату та місце його складення та затвердження. Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно. До обвинувального акта додається: 1) реєстр матеріалів досудового розслідування; 2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; 3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування; 4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного. Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.

Пунктом 5 ст. 291 КПК України передбачено, що обвинувальний акт серед іншого має містити такі відомості, як виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Отже, закон уповноважує слідчого, прокурора (процесуального керівника) на викладення в обвинувальному акті обставин справи так, як вони ним встановлені.

Як вбачається зі змісту обвинувального акту у даному кримінальному провадженні прокурором повністю дотриманні вимоги п. 5, 7 ч. 2 ст. 291 КПК України, оскільки обвинувальний акт містить чітку його структуру, а саме формулювання обвинувачення, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які він вважає встановленими, із зазначенням місця, часу, способу вчинення та наслідків кримінального правопорушення, форми вини і мотивів кримінального, а також правову кваліфікацію кримінального правопорушення. Незгода сторони зі змістом акту або його обсягом не вказує на невідповідність акту положенням статті 291 КПК України і фактично зводяться до заперечень винуватості особи, що не є предметом дослідження на відповідній стадії, а тому відхиляються судом як необгрунтовані.

Під час підготовчого судового засідання суд зобов`язаний перевірити матеріали кримінального провадження, з`ясувати достатність фактичних і юридичних підстав для прийняття судових рішень, передбачених ч. 3 ст. 314 КПК, вирішити питання, пов`язані з підготовкою кримінального провадження до судового розгляду, у тому числі, визначити дату, час та місце судового розгляду, форму проведення судового засідання, склад суду тощо.

У підготовчому провадженні не вирішується питання про доведеність вини обвинуваченого, наявність складу злочину, правильність кваліфікації його дій та розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, оскільки це прерогатива суду під час судового розгляду справи по суті. Завданням цього провадження є процесуальне та організаційне забезпечення проведення судового розгляду. На стадії підготовчого провадження виконується функція контролю за досудовим розслідуванням, відповідність вимогам КПК України обвинувального акту та організаційна (підготовча) функція до наступної стадії судового провадження - судового розгляду з метою створення належних умов для успішного виконання завдань кримінального судочинства.

Суд відхиляє доводи сторони захисту про те, що в обвинувальному акті викладений зміст підозри, в останньому відсутнє формулювання обвинувачення і правова кваліфікація, оскільки суд встановив, що обвинувальний акт містить формулювання обвинувачення, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважав встановленими та правову кваліфікацію. Незгода сторони захисту із формулюванням не вказує на його невідповідність статті 291 КПК України.

Також суд відхиляє доводи захисника щодо того, що прокурор зобов`язаний був не пізніше трьох днів після отриманн матеріалів дізнання разом з повідомленням про підозру повернути дізнавачу кримінальне провадження з письмовими вказівками про проведення процесуальних дій з одночасним продовженням строку дізнання до одного місяця, оскільки ОСОБА_5 під час допиту не визнав свою вину, з огляду на таке.

Частиною 2 статті 301 КПК України встановлено обов`зок прокурора не пізніше трьох днів після отримання матеріалів дізнання разом з повідомленням про підозру, а в разі затримання особи в порядку, передбаченому частиною четвертою статті 298-2 цього Кодексу, протягом двадцяти чотирьох годин здійснити одну із зазначених дій: прийняти рішення про закриття кримінального провадження, а в разі затримання особи в порядку, передбаченому частиною четвертою статті 298-2 цього Кодексу, - про негайне звільнення затриманої особи; повернути дізнавачу кримінальне провадження з письмовими вказівками про проведення процесуальних дій з одночасним продовженням строку дізнання до одного місяця та звільнити затриману особу (у разі затримання особи в порядку, передбаченому частиною четвертою статті 298-2 цього Кодексу); звернутися до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або про звільнення від кримінальної відповідальності; у разі встановлення ознак злочину направити кримінальне провадження для проведення досудового слідства.

Тобто, прокурор на власний розсуд після отримання матеріалів дізнання разом з повідомленням про підозру протягом трьох днів повинен вчинити одну дію передбачену вказаною нормою, що прокурор в даному кримінальному провадженні зробив (відповідно до п. 3 звернувся з обвинувальним актом).

Доводи захисника щодо не залучення захисника під час допиту обвинуваченого як підозрюваного суд відхиляє з огляду на таке.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 у присутності захисника були роз`ясненні права, зокрема щодо залучення захисника, однак останній відмовився від такого права (про що він підписався). Крім того, як пояснив захисник та обвинувачений захисник був присутній під час допиту, однак жодного разу не заявив про необхідність залучення перекладача. У судовому засіданні аргументував це неприязним відношенням дізнавача. Однак, суд вважає такі пояснення неспроможними, оскільки захисник підозрюваного (обвинуваченого) має право та повноваження на заявлення клопотань під час проведення слідчих дій з метою захисту прав свого підзахисного. А тому наведений захисником аргумент не може бути визнаний судом об`єктивно обгрунтованою підставою не заявлення про необхідність залучення перекладача. Крім того, як пояснив обвинувачений він частково розуміє російську мову і під час допиту у протоколі зазначив про те, що бажає давати показання російською. Під час судового засідання обвинувачений також зазначив, що розуміє російську мову.

За таких обставин, наведені стороною захисту підстави щодо необхідності повернення обвинувального акту через незалучення перекладача суд вважає необгрунтованими, оскільки, по-перше, захисник був присутній під час допиту; по-друге, ні захисник ні підозрюваний під час допиту не заявили клопотання про залучення перекладача; по-третє, підозрюваний зазначив, що розуміє російську та може давати показання на російській, про що підписався у протоколі.

При цьому суд зазначає, що на стадії підготовчого провадження, суд повинен перевіряти зміст обвинувального акту лише на предмет його відповідності вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України, а не вдаватись до оцінки тих обставин, які є предметом судового розгляду, межі якого визначаються в порядку, передбаченому ст. 337 цього Кодексу.

З огляду на зазначене, суд не вбачає правових підстав для повернення обвинувального акту з підстав, зазначених у клопотанні сторони захисту.

Суд встановив, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України. З дотриманням вимог ст. 293 КПК України копія обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування вручені обвинуваченому та його захиснику, а тому клопотання захисника про повернення обвинувального акту не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 7, 291, 293, 314, 317, 376 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_4 про повернення обвинувального акту у кримінальному провадженні, яке внесене 14.04.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000178, у відношенні ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та проголошено 01.08.2025.

Суддя ОСОБА_1