Провадження № 1-кп/761/3145/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2024 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

обвинуваченого - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід колегії суддів від участі у розгляді кримінального провадження №0001495, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.09.2023, за обвинуваченням

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 368 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001495 від 11.09.2023, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 368 КК України.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_7 заявив відвід колегії суддів від участі у розгляді даного кримінального провадження. Вказаний відвід мотивовано тим, що у судовому засіданні, яке відбулося 19.09.2024, під час вирішення клопотання прокурора щодо доцільності продовження строку тримання ОСОБА_7 під вартою, колегією суддів не було досліджено докази на обґрунтування висунутої йому підозри, а також наявності ризиків позапроцесуальної поведінки обвинуваченого.

Захисник ОСОБА_6 підтримав заяву обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід колегії суддів, водночас вважав наведенні мотиви обвинуваченого свідчать з його незгодою з прийнятим судом рішенням.

Прокурор ОСОБА_5 заперечував щодо задоволення заяви про відвід колегії суддів у зв`язку з його необґрунтованістю.

Заслухавши доводи сторін, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов висновку про наступне.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст. ст. 75, 76 КПК України.

Так, відповідно до положень ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Поряд з цим, поняття «обставини, які викликають сумнів у його неупередженості» є оціночним, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує та з`ясовує його сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

В п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13.06.2007 № 8 «Про незалежність судової влади» зазначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 9 КПК України є обов`язковою для застосування під час здійснення кримінального провадження, при наданні оцінки безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти. Так, у справах «Гаусшильдт проти Данії» та «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначено, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При цьому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо нього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, його прихильностей чи уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчить про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду з прав людини підтримав і Верховний Суд України у справі № 5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012).

В той же час, підстав, які визначенні в ст. ст. 75, 76 КПК України в судовому засіданні не встановлено, в тому числі і обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в неупередженості колегії суддів, яка здійснює розгляд даного кримінального провадження.

Наведені доводи обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід колегії суддів, про те, що судом у судовому засіданні, яке відбулося 19.09.2024, під час вирішення клопотання прокурора щодо доцільності продовження строку тримання ОСОБА_7 під вартою, не було досліджено докази на обґрунтування висунутої йому підозри, а також наявності ризиків позапроцесуальної поведінки обвинуваченого, не можуть бути підставою для відводу колегії суддів та фактично зводяться до незгоди з прийнятим процесуальним рішенням за результатами розгляду вказанго клопотання, і не можуть свідчити про упередженість колегії суддів при розгляді даного кримінального провадження і відповідно до положень КПК України дана обставина не є правовою підставою для відводу.

Враховуючи викладене, за результатами розгляду заяви обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід колегії суддів не встановлено обставин, які б виключали участь колегії суддів у розгляді кримінального провадження №0001495 від 11.09.2023, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 368 КК України, а тому заява обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід колегії суддів задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 77, 80, 81 Кримінального процесуального кодексу України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід колегії суддів від участі у розгляді кримінального провадження №0001495, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.09.2023 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 368 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3