УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2024 року

м. Харків

Справа № 638/23191/24

Провадження № 1-кс/638/3798/24

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

слідчої судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові скаргу Акціонерного товариства «Укртелеком» на бездіяльність посадових осіб Ізюмського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

у с т а н о в и в:

04 грудня 2024 року представник Акціонерного товариства «Укртелеком» ОСОБА_3 , через систему «Електронний суд», звернувся на адресу Дзержинського районного суду м. Харкова зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Ізюмського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

Скарга обгрунтована тим, що Акціонерне товариство «Укртелеком» звернулося до ВП № 1 Ізюмського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області із заявою 2/11 від 23 листопада 2024 року про вчинене кримінальне правопорушення. Згідно з відміткою на заяві, вона отримана в ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області 25 листопада 2024 року. Слідчим після отримання заяви про кримінальне правопорушення відповідні відомості до ЄРДР не внесено. Тому виникла необхідність у зверненні із даною скаргою до слідчого судді щодо оскарження бездіяльності слідчого.

Представник скаржника АТ «Укртелеком» в судове засідання не з`явився з не відомих суду причин, хоча про час і місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином. Разом з тим, в поданій до суду скарзі просить розгляд даної справи провести у відсутності представника АТ «Укртелеком», заявлені вимоги підтримує в повному обсязі.

Прокурор в судове засідання не з`явився з не відомих суду причин, хоча про час і місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином. 06 грудня 2024 року надав суду заяву про розгляд даної справи у його відсутності.

Уповноважена особа Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області в судове засідання не з`явилася, причин неявки суду не повідомила, про дату, час та місце розгляду скарги була повідомлена належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

З урахуванням того, що для розгляду вказаної категорії скарг встановлено скорочені терміни, а особа, яка подала скаргу, будучи повідомленою про час та дату розгляду скарги, до суду не з`явилась, враховуючи позицію заявника про можливість розгляду скарги за його відсутності, з метою дотримання вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, слідчий суддя вважає за доцільне розглянути скаргу за відсутності скаржника.

Частиною третьою статті 306 КПК України передбачено, що відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

У відповідності до положень статті 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, cтрок розгляду даної категорії справ, суд вважає можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутності осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Згідно з частиною четвертою статті 107 КПК України у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши скаргу, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, доходить такого висновку.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Акціонерне товариство «Укртелеком» звернулося до ВП № 1 Ізюмського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області із заявою 2/11 від 23 листопада 2024 року про вчинене кримінальне правопорушення (а.с. 3).

Згідно з відміткою на заяві АТ «Укртелеком» 2/11 від 23 листопада 2024 року про вчинене кримінальне правопорушення (а.с. 3 зворотна сторона), - заява отримана старшим інспектором черговим ЧЧ ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_4 25 листопада 2024 року.

Відповідно до змісту заяви АТ «Укртелеком» про вчинене кримінальне правопорушення (а.с. 3), представник АТ «Укртелеком» звернувся на адресу Ізюмського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області з заявою про внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення відповідно до ст. 214 КПк україни з попередньою правовою кваліфікацією за ст. 360 КК України, а саме умисне пошкодження ліній зв`язку та з вимогою розпочати досудове розслідування, за результатами якого прийняти обгрунтоване процесуальне рішення, що забезпечить захист порушених прав АТ «Укртелеком» та відшкодування завданих матеріальних збитків у повному обсязі.

Частиною першою статті 303 КПК України визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження, серед яких, відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України передбачено право заявника оскаржити бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з вимогами частини першої статті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені частиною п`ятою статті 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Кримінально - процесуальний кодекс України передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Разом з тим слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК України, не достатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину.

Вказане свідчить, що дана заява є повідомленням про кримінальне правопорушення, а відтак дана обставина зобов`язує уповноважених осіб внести необхідні відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Відповідно до статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Завершальною стадією кримінального провадження є виконання вироку, ухвали, постанови (судового рішення). У цій стадії здійснюється реалізація судового рішення, яке набрало законної сили, а також вирішуються питання, що виникають при зверненні судового рішення до виконання та безпосередньому його виконанні, здійснюється нагляд і контроль за його виконанням.

У стадії виконання судових рішень посадові особи зобов`язані забезпечити здійснення прав людини і громадянина в межах, установлених Конвенцією про захист прав і основних свобод людини. Завданнями виконання судового рішення як стадії кримінального процесу є організація процесуальної діяльності, спрямованої на: звернення судового рішення до виконання; забезпечення у встановлених законом випадках повної або часткової реалізації судового рішення; вирішення встановлених законом питань, які виникають під час фактичного виконання судового рішення; здійснення контролю та прокурорського за виконанням судового рішення.

Саме в цій стадії досягається той результат, який бажає мати держава, починаючи з моменту внесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина друга статті 214 КПК).

Нормами кримінального процесуального законодавства України встановлюється імперативний обов`язок після отримання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення внесення за нею відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань так, як згідно з частиною першою статті 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Порядок формування та ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, а також надання відомостей з нього, передбачений «Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань», затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020 року. Формування Реєстру розпочинається з моменту внесення до нього Реєстратором відповідних відомостей про кримінальне правопорушення, зазначених у заяві чи повідомленні про його вчинення або виявлених ним самостійно з будь-якого джерела. Усні заяви заносяться слідчим, дізнавачем (уповноваженою особою іншого підрозділу) або прокурором до протоколу, який підписується заявником.

При цьому, 3 розділом вказаного «Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань» (далі Положення») передбачені строки внесення відомостей до Реєстру досудових розслідувань. Як зазначено в п. 1 третього розділу вказаного Положення: внесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме про: заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення. Такі відомості вносяться у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

При цьому, законодавцем передбачено частиною першою статті 214 КПК України, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язані внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, внесення відомостей після подання повідомлення, яким в даному випадку є рішення суду, що набрало законної сили і яким зобов`язано внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР, повинно відбуватись з дотриманням певних строків, передбачених законодавцем в частині першій статті 214 КПК України. Відповідно і оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, підлягає оскарженню відповідно до вимог, передбачених п. 1 частини першої статті 303 КПК.

Згідно з вимогами частини першої статті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені частиною п`ятою статті 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Кримінально процесуальний кодекс України передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Разом з тим слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК України, не достатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину.

Вказане свідчить, що дана заява є повідомленням про кримінальне правопорушення, а відтак дана обставина зобов`язує уповноважених осіб внести необхідні відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

З огляду на викладене, керуючись принципом змагальності кримінального провадження щодо подання до суду доказів своєї правової позиції, враховуючи, що суду не надано доказів внесення відомостей до ЄРДР за заявою представника АТ «Укртелеком» від 23 листопада 2024 року, слідчий суддя доходить висновку, що особа, яка прийняла зазначену у скарзі заяву не виконала вимоги частини першої статті 214 КПК України, оскільки зробити висновок щодо наявності обставин, ознак та елементів складу кримінального правопорушення можливо лише в ході проведення досудового розслідування за результатами здійснення певних слідчих дій.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, враховуючи вимоги частини другої статті 26 КПК України, слідчі судді не наділені повноваженнями здійснювати оцінку обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Отже, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу кримінального правопорушення, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям провадження, відповідно до статті 284 КПК України.

Беручи до уваги вищенаведене, а також те, що заява представника АТ «Укртелеком» містить виклад обставин, що можуть свідчити про наявність ознак кримінального правопорушення, слідчий, відповідно до частини першої статті 214 КПК України, був зобов`язаний внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості після надходження заяви представника АТ «Укртелеком» про кримінальне правопорушення.

Формою реалізації рішення, відповідно до частини другої статті 307 КПК України, є зобов`язання вчинити певну дію.

Тому скарга про зобов`язання слідчого внести до ЄРДР відомості за заявою представника АТ «Укртелеком» про кримінальне правопорушення від 23 листопада 2024 року є обґрунтованою.

Відповідно до статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Статтею 26 КПК України встановлено засади диспозитивності кримінального провадження. Так, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Разом із тим, частиною п`ятою статті 40 КПК України чітко визначено, що слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого. За змістом статті 214 КПК України обов`язок з визначення попередньої кваліфікації кримінального правопорушення покладений саме на слідчого та/або прокурора, якого кримінальним процесуальним Законом визначено як реєстратора кримінального правопорушення.

Водночас, слідчий суддя зауважує, що внесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР є обов`язком слідчого, прокурора. Саме вони вносять відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (пункт 4 частина п`ята статті 214 КПК України) та попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (пункт 5 частина п`ята статті 214 КПК України).

Таким чином, визначення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення та короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, відомості про які вносяться до ЄРДР, не належить до повноважень слідчого судді.

Беручи до уваги вищенаведене, суд доходить висновку про наявність правових підстав для задоволення скарги в повному обсязі, шляхом зобов`язання уповноваженої особи Ізюмського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом, викладеним у заяві представника АТ «Укртелеком» від 23 листопада 2024 року, та розпочати досудове розслідування.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 283, 284, 303 307, 369 - 372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Скаргу Акціонерного товариства «Укртелеком» на бездіяльність посадових осіб Ізюмського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - задовольнити.

Зобов`язати уповноважену (службову) особу Ізюмського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порядку статті 214 КПК України відомості, які містяться в заяві представника Акціонерного товариства «Укртелеком» про вчинення кримінального правопорушення від 23 листопада 2024 року та розпочати досудове розслідування.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та проголошено 06 грудня 2024 року.

Слідчий судя ОСОБА_1