Провадження № 1-кс/554/5524/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 квітня 2025 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000501 від 07.08.2024 року,

в с т а н о в и л а:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням, у якому прохає скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді у кримінальному провадженні № 0000501 від 07.08.2024 року, на належні йому бензопилу «STIHL MS180» у корпусі помаранчевого кольору з написом на шині «kamberg 14» та бензопилу у корпусі помаранчевого кольору з написом «Goodluck» на шині.

В обґрунтування клопотання зазначив, що на момент подання цього клопотання всі необхідні слідчі дії з ним проведені в повному обсязі, жодних підстав для продовження арешту не існує, однак, застосування такого заходу заважає йому, як власнику, користуватися та розпоряджатися своїм майном, а також позбавляє його можливості виконувати інші зобов`язання, що сприяє завданню збитків. За таких обставин уважав, що потреба в застосування щодо названого майна арешту на даний час відпала, обставини, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння власником належним йому майном відсутні.

У судове засідання заявник ОСОБА_3 не з`явився, згідно прохальної частини клопотання його розгляд просив проводити без його участі.

Прокурор Диканської окружної прокуратури ОСОБА_4 до суду не з`явився, надіслав заяву, в якій розгляд клопотання просив проводити без його участі. Вказав, що проти задоволення цього клопотання заперечує, оскільки спірне майно являється речовим доказом у кримінальному провадженні, досудове розслідування у якому триває.

Зважаючи на неявку в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження на підставі ч.4 ст.107 КПК України не здійснюється.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, з`ясувавши позицію прокурора, слідчий суддя приходить до висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до положень ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 статті 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовим доказом в розумінні статті 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що СВ ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000501 від 07.08.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.

Постановою ст. слідчого СВ ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 від 07.08.2024 року бензопилу «STIHL MS180» у корпусі помаранчевого кольору з написом на шині «kamberg 14» та бензопилу у корпусі помаранчевого кольору з написом «Goodluck» на шині було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000501 від 07.08.2024 року.

Ухвалою слідчого судді Карлівського районного суду Полтавської області від 15.08.2024 року було накладено арешт, зокрема на бензопилу «STIHL MS180» у корпусі помаранчевого кольору з написом на шині «kamberg 14» та бензопилу у корпусі помаранчевого кольору з написом «Goodluck» на шині, шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження. Постановлено зберігати це майно на території СПД № 2 ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області до вирішення питання про долю речових доказів та до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Як слідує зі змісту цієї ухвали слідчого судді, такий захід був застосований з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки це майно може зберігати на собі сліди, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та для запобігання ризикам можливого приховування, пошкодження, псування, втрати або знищення речових доказів.

Вказана ухвала набрала законної сили 21.08.2024 року.

Постановою керівника Полтавської обласної прокуратури від 15.11.2024 року підслідність кримінального провадження № 0000501 від 07.08.2024 року визначено за СУ ГУНП в Полтавській області.

Станом на момент розгляду даного клопотання слідчому судді не надано будь-яких доказів, які б давали підстави для висновку, що необхідність в збереженні спірного арешту на даний час дійсно минула.

З урахуванням того, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, проводяться необхідні слідчі (розшукові) та процесуальні дії, встановлюються всі обставини можливого скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, прокурор заперечує проти зняття арешту з названого майна, це майно являється речовими доказами у кримінальному провадженні в розумінні статті 98 КПК України, оскільки відповідає визначеним критеріям, має доказове значення у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що потреба в арешті майна, яка існувала на момент прийняття рішення про це, продовжує існувати.

Скасування арешту майна на даній стадії може негативно вплинути на хід досудового розслідування, призвести до настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, тому подальше утримання спірного майна під арештом на даний час є доцільним і виправданим.

Враховуючи, що арешт на спірне майно накладено обґрунтовано, у відповідності до п.1 ч.2 ст.170 КПК України, його метою є збереження речових доказів, а заявником не доведено, що потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження на цей час відпала, слідчий суддя приходить до висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст.174, 372 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и л а:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000501 від 07.08.2024 року, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1