БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/1380/24
Провадження № 1-кп/730/20/2025
В И Р О К
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" березня 2025 р. м.Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі головуючого судді - ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

обвинуваченого - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзни кримінальне провадження №0000017 від 11.04.2024р. по обвинуваченню:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженця, с. Ядути Борзнянського району Чернігівської області, зареєстрованого й проживаючого в АДРЕСА_1 , громадянина України, освіта середня спеціальна, одруженого, непрацюючого, не судимого, -

в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України, -

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_5 , працюючи на посаді майстра лісу майстерської дільниці №1 Борзнянського лісництва філії «Ніжинське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», будучи службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, знаходячись у кварталі 19 виділі 12, що входить до майстерської дільниці №1 Борзнянського лісництва філії «Ніжинське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» та розташований поблизу с. Галайбине Ніжинського (колишнього Борзнянського) району Чернігівської області, маючи об`єктивну можливість, діючи з необережності, не передбачаючи можливості настання суспільно небезпечних наслідків свого діяння, хоча повинен був і міг їх передбачити, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, що визначені розділом 2 Посадової інструкції майстра лісу, у період часу з 31 травня 2023 року по 02 листопада 2023 року на закріпленій за ним майстерській дільниці не забезпечив здійснення контролю за правильністю лісокористування, охороною і захистом лісу від самовільних рубок, інших лісопорушень та додержання лісозаготівельниками правил рубання лісу, належним чином не перевірив якість та приймання закінчених робіт, не вжив заходів до усунення виявлених лісопорушень, внаслідок чого не забезпечив збереження не призначених для вирубування дерев у кварталі 19 виділі 12 майстерської дільниці №1 Борзнянського лісництва філії «Ніжинське лісове господарство» ДСГП «Ліси України», що призвело до незаконної (без спеціального дозволу - лісорубного квитка) вирубки 22 дерев різних порід, а саме: вільхи - 5 дерев, клена - 6 дерев, осики - 8 дерев, липи - 3 дерев, та чим заподіяно істотну шкоду охоронюваним законом державним інтересам у сфері довкілля у розмірі 217531,77 грн.
ОСОБА_5 у судовому засіданні винним себе в пред`явленому обвинуваченні та цивільний позов прокурора визнав частково, так як не погоджується з кількістю зафіксованих незаконно зрубаних дерев, що прямо впливає на обчислення розміру шкоди. Пояснив, що з 2005 року працював на посаді лісника Борзнянського лісництва, а з 01.10.2009р. був переведений на посаду майстра лісу; йому було встановлено повний робочий день. Територія закріпленого за ним обходу займає площу близько 914га, куди входить і квартал 19 виділ 12 площею 1,7га. Зі своїми посадовими обов`язками обізнаний; їх, як і договір про повну матеріальну відповідальність, підписував. Роботу бригади ФОП ОСОБА_6 по матеріалах лісовідведення у кварталі 19 виділі 12 контролював у міру завантаженості приблизно через день, оскільки ця ділянка знаходиться посеред лісу, є важкодоступною через заболоченість та відсутність нормального доїзду; в цей період були часті вивозки лісопродукції, за яку він також відповідальний; крім того, виконував обов`язки по догляду за молодими насадженнями, розчистці й охороні лісу, зокрема й від пожеж; підприємство не забезпечує транспортом, пально-мастильними матеріалами і значну кількість роботи приходиться виконувати власними засобами та за особистий рахунок. Після закінчення виконання бригадою лісорубних робіт він був на ділянці, обійшов її і зайвих спилів дерев не виявив; до цього тут незаконних лісопорубок не було. Раніше ФОП ОСОБА_6 також виконував роботи на інших ділянках лісу і ніяких зауважень не виникало. Зазначає, що про проведення контрольної перевірки в березні 2024 року та її результати (виявлення зайвих пнів) дізнався від колег, сам при цьому присутній не був. Приймав участь в огляді місця події у травні 2024 року у складі групи разом зі спеціалістами, слідчим та прокурором. Пні помічали фарбою, яка інколи зникала, у зв`язку з чим виникали суперечки, а також розбіжності щодо породи й виду дерев, були частково пошкоджені пні. Всі спірні питанні вирішувались комісією колегіально по різному в залежності від ситуації. Розбіжність з матеріалами відводу лісосіки склала близько 30 дерев. Дане лісопорушення пояснює тим, що або бригада могла спиляти зайві вітровальні дерева, які заважали проведенню робіт, або хтось із сторонніх осіб, які мешкають у неподалік розташованих населених пунктах, міг вчинити незаконну лісопорубку. Підписав складені документи з переліковими відомостями дерев без зауважень, оскільки не думав, що це в подальшому потягне для нього якісь істотні наслідки, зокрема й притягнення до кримінальної та цивільно-правової відповідальності.

Заслухавши обвинуваченого, допитавши свідків, дослідивши письмові матеріали кримінального провадження, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ст.7 Лісового кодексу України ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу та згідно ст.1 цього ж кодексу перебувають під охороною держави.
У ст.19 Лісового кодексу України передбачено, що постійні лісокористувачі зобов`язані дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення.
Згідно зі ст.86 Лісового кодексу України організаціяохорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб. Власники лісів і постійні лісокористувачі зобов`язані розробляти та проводити в установлений строк комплекс протипожежних та інших заходів, спрямованих на збереження, охорону та захист лісів.
У судовому засіданні встановлено, що наказом директора ДП «Ніжинське лісове господарство» №40 від 21.02.2022р. «Про уточнення організації майстерських дільниць на території ДП «Ніжинський лісгосп» у Борзнянському лісництві було організовано майстерську дільницю №1, до якої входять квартали 1-3, 8-9, 17-19, 28-31, 37, 38 площею 914га, яку закріплено за ОСОБА_5 .

Наказом №1-к/тр від 29 грудня 2022 року ОСОБА_5 з 01 січня 2023 року зараховано до облікового складу філії «Ніжинське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» штатних працівників державного підприємства «Ніжинське лісове господарство» та згідно з додатком до цього наказу ОСОБА_5 внесено до списків працівників Борзнянського лісництва філії «Ніжинське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» на посаду майстра лісу.

09 січня 2023 року з ОСОБА_5 було укладено Договір №59 про повну матеріальну відповідальність, згідно з яким ОСОБА_5 (працівник, що обіймає посаду майстра лісу Борзнянського лісництва) бере на себе повну відповідальність за забезпечення схоронності довірених йому роботодавцем філією «Ніжинське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» матеріальних цінностей. Дія договору поширюється на весь час виконання працівником своїх посадових обов`язків.

Відповідно до Посадової інструкції майстра лісу Борзнянського лісництва ОСОБА_5 , затвердженої директором ДП «Ніжинське лісове господарство» 14 червня 2022 року і з якою обвинуваченого було ознайомлено 15.06.2022р., на майстра лісу покладені завдання та обов`язки щодо здійснення керівництва працівниками на лісокультурних, лісомеліоративних, лісозахисних, протипожежних, лісосічних та інших лісогосподарських роботах, вирощуванні лісового садивного матеріалу та заготівлі лісового насіння, в межах закріпленої за ним майстерської дільниці (п.2.1); забезпечення виконання у встановлені терміни завдань з обсягів на рубках формування і оздоровлення лісу (догляду, санітарних, лісовідновних, переформування, пов`язані з реконструкцією, ландшафтні) (п.2.4); проведення ревізії майстерських дільниць (обходів) та відповідає за використання, зберігання ввіреного майна (п.2.6); здійснення контролю за правильністю лісокористування, охороною і захистом лісу на закріпленій дільниці (п.2.5); перевірки додержання лісозаготівельниками та іншими лісокористувачами правил рубання лісу, вжиття заходів до усунення виявлених порушень (п.2.7); приймання закінчених робіт на закріпленій дільниці та перевірки їх якості (п.2.9, 2.10); здійснення охорони лісу від пожеж, самовільних рубок, інших лісопорушень (п.2.11); проведення приймання, обліку, складування та відвантаження деревини споживачам, забезпечення її збереження (п.2.18); майстер лісу є безпосереднім керівником і організатором роботи (п.2.19, 2.26); майстер лісу несе відповідальність за правопорушення, скоєні в процесі здійснення своєї діяльності, та завдання матеріальної шкоди - в межах чинного законодавства (п.4).

Згідно додатку до Положення про державну лісову охорону, лісову охорону інших лісокористувачів та власників лісів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №976 від 16.09.2009р., до посадових осіб державної лісової охорони, що діє на підприємствах, що належать до сфери управління Держлісагентства, належать, зокрема майстер лісу державного лісогосподарського підприємства.

Зазначені Договір про повну матеріальну відповідальність та Посадова інструкція майстра лісу були підписані ОСОБА_5 і він зі змістом цих документів був обізнаний, що не заперечується обвинуваченим у судовому засіданні та спростовує аргументи захисника щодо нецілісності вказаних документів, наданих прокурором у якості письмових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.18 КК України службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також постійно чи тимчасово обіймають в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Під організаційно-розпорядчими обов`язками розуміються функції щодо здійснення керівництва галуззю промисловості, трудовим колективом, ділянкою роботи, виробничою діяльністю окремих працівників (підбір та розстановка кадрів, планування роботи, організація праці, забезпечення трудової дисципліни тощо). Характерною ознакою виконання особою організаційно-розпорядчих обов`язків є наявність у неї у підлеглості інших осіб та здійснення керівництва їх виробничою, професійною та іншою діяльністю.

Адміністративно-господарські обов`язки включають у себе функції з управління або розпорядження державним, колективним чи приватним майном, що виявляється у встановленні порядку його зберігання, переробки, реалізації, забезпеченні контролю за цими операціями тощо. Для визнання особи службовою у зв`язку з виконанням нею адміністративно-господарських обов`язків необхідно встановити не тільки умову, що майно було ввірене винному під матеріальну відповідальність, а й що винний був наділений певними повноваженнями з управління чи розпорядження цим майном або здійснював контроль за виконанням таких операцій іншими особами.

Таким чином, у силу займаної посади та визначених Посадовою інструкцією обов`язків, пов`язаних із виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, ОСОБА_5 згідно з ч.3 ст.18 та п.1 примітки до ст.364 КК України є службовою особою.

На підставі матеріалів обстеження та затвердження Переліку заходів з поліпшення санітарного стану лісів 31 травня 2023 року Борзнянському лісництву філії «Ніжинське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» було видано лісорубний квиток серії ЧН ЛРК №006600 на проведення вибіркової санітарної рубки в рахунок заходів формування і оздоровлення лісів відповідно до завдань 2023 року, зокрема в кварталі 19 виділі 12, площа лісосіки 1,7га, спосіб обліку - за кількістю дерев, що призначена в рубку. У цьому лісорубному квитку вказаний строк закінчення заготівлі 31 грудня 2023 року, строк закінчення вивезення лісопродукції 31 березня 2024 року, а також зазначено, що вирубуванню не підлягають дерева за межами лісосіки та не вимічені в рубку.

Згідно переліку дерев лісосіки та матеріально-грошової оцінки лісосіки №2133 від 30.01.2023р. вибірковій санітарній рубці підлягало 66 дерев (з яких 1 неліквід) порід дуб (14), клен (13), ясен (8), вільха (6), липа (8), береза (4, неліквід - 1), осика (13); об`єм ліквідної деревини становив 67 м3, а загальна маса - 72 м3.

19 червня 2023 року між філією «Ніжинське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» (замовник) і ФОП ОСОБА_6 (виконавець) було укладено договір №440 про надання лісозаготівельних послуг та додаткову угоду №1 від 10.07.2023р., предметом яких було надання в період з 14.06.2023р. до 31.12.2023р. лісозаготівельних послуг у Борзнянському лісництві кварталі 19 виділі 12 (вид користування - вибіркова санрубка).

Відповідно до даного договору між сторонами складено Акт приймання-передачі лісосіки для розробки на 66 дерев, а 29 вересня 2023 року сторони (зокрема й за участю ОСОБА_5 ) підписали Акт приймання-передачі робіт та послуг по виконанню вибіркової санітарної рубки на ділянці в кварталі 19 виділі 12, де зазначено про заготівлю 72,563 м3 деревини, що також відображено й у зведеній відомості заготовленої деревини та довідці про кількість заготовленої деревини від 02.11.2023р.

Згідно протоколу огляду інтернет-ресурсу (сайту) від 16.10.2024р. та за наданими філією «Ніжинське лісове господарство» лісорубочними документами на ділянці кварталу 19 виділу 12 Борзнянського лісництва жодні інші порубки лісу не проводились з 02.01.2018р.

За інформацією філії «Ніжинське лісове господарство» від 21.05.2024р. у кварталі 19 виділі 12 Борзнянського лісництва впродовж 2019-2024 років факти самовільних рубок не виявлялись, а лісові пожежі не фіксувались, що узгоджується з відомостями Книги обліку лісових пожеж.

Відповідно до Акта відділу №4 (сектор 1) Управління безпеки Департаменту безпеки ДСГП «Ліси України» від 29.03.2024р., складеного за результатами проведення контрольного заходу у філії «Ніжинське лісове господарство» Північного лісового офісу, встановлено: вибіркова санітарна рубка 2023 року, Борзнянське лісництво квартал 19 виділ 12 площа 1,7га (лісорубний квиток ЧН ЛРК №006600 від 31.05.2023р., акт огляду місць заготівлі деревини №23 від 02.11.2023р., згідно якого рубку проведено, ділянку закрито, порушень не виявлено); згідно з матеріально-грошовою оцінкою лісосіки в рубку відведено 65 ліквідних дерев контрольним переліком дерев по пнях виявлено 99 пнів ліквідних дерев; понаднормативна кількість дерев склала 34шт (в тому числі 14 вітровальних), які вважаються як незаконно зрубаними, орієнтовним обсягом 30,0 м3; відповідно до додатку 1 до постанови КМУ від 23.07.2008р. №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» орієнтовна сума шкоди склала 136631 грн.

Згідно протоколу огляду місця подія від 31.05.2024р. з додатками до нього у вигляді польової перелікової відомості дерев по пнях, флеш-накопичувача MICRO SD 16 GВ, вбачається, що слідчим за участю прокурора, представників ДСГП «Ліси України», філії «Ніжинське лісове господарство» (у тому числі й майстра лісу ОСОБА_5 ) проведено огляд земельної ділянки лісового фонду Борзнянського лісництва філії «Ніжинське лісове господарство» кварталу 19 виділу 12 площею 1,7га, де виявлено 100 пнів дерев різних порід, з яких 6 неліквідні. Огляд проводився з півдня на північ поступово рухаючись у сторону сходу. Виявлені пні помічалися фарбою чорного та білого кольору. Також встановлено, що у 2023 році на даній ділянці була проведена вибіркова санітарна рубка дерев на підставі лісорубного квитка ЧН ЛРК №006600, яким було передбачено проведення рубки дерев у кількості 65 ліквідних дерев. 27.03.2024р. інспекторами філії Департаменту безпеки ДП «Ліси України» на вказаній ділянці було проведено контрольний перелік пнів, в ході якого було виявлено 99 пнів ліквідних дерев. Додана до протоколу перелікова відомість пнів містить інформацію про: породу дерев - дуб (15, з яких 1 неліквід), клен (22), ясен (10), вільха (14, з яких 3 неліквід), липа (12), береза (5, неліквід - 2), осика (22), їх середній діаметр та вид деревостану (сухе, сироростуче, вітровальне).

За матеріалами ДСГП «Ліси України» від 23.07.2024р. з додатками польових перелікових відомостей дерев по пнях №1, 2, 3, 8, 9, 10, порівняльних відомостей №4, 5, 6, 7 щодо розрахунку розміру шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубанням дерев, які не вказані в матеріалах відведення ДП «Ніжинський лісгосп» від 12.10.2022р., на ділянці вибіркової санітарної рубки 2023 року, розташованій в кварталі 19 виділі 12 Борзнянського лісництва філії «Ніжинське лісове господарство», у результаті проведених розрахунків розмір шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням 29 дерев, зокрема, вільхи - 5 шт (порівняльна відомість №4), осики та клена - кожної породи по 9шт (порівняльна відомість №5), ясена - 2шт (порівняльна відомість №6), липи - 4 шт (порівняльна відомість №7), склав 405322,60 грн (відомість №11). Стовбури 29 дерев, вирубані незаконним шляхом, визнані як ділові (сироростучі дерева), а 6 пнів, що обліковані у додатку до протоколу огляду від 31.05.2024р. як неліквід - старий сухостій з наявними ознаками розкладання деревини, не включені у відповідні розрахунки.

На клопотання експерта від 08.08.2024р. про уточнення змісту та обсягу доручення прокурором було уточнену інформацію щодо кількості та якості (сухе, сироростуче) зрубаного без спеціального дозволу деревостану, а саме: 5 дерев вільхи (№3, 67, 77, 78, 83), 8 дерев осики (№10, 12, 13, 31, 49, 52, 74, 93), 6 дерев клену (№57, 61, 76, 86, 91, 96), 3 дерева липи (№35, 68, 81), всього 22 дерева, нумерація яких зазначена у додатку до протоколу огляду місця події від 31.05.2024р.

Відповідно до висновку судової інженерно-екологічної експертизи №СЕ-19/125-23/9814-ФХЕД від 17.09.2024р. внаслідок вирубки 22 дерев різних родів у період часу з 31.05.2023р. по 02.11.2023р., які зростали на території лісової ділянки кварталу 19 виділу 12 Борзнянського лісництва філії «Ніжинське лісове господарство» ДП «Ліси України», розмір екологічної шкоди, завданої навколишньому природному середовищу (державі), складає 217531,77 грн.

Допитаний у судовому засіданні експерт ОСОБА_7 підтвердив зазначений свій висновок і повідомив, що ним були враховані всі фактичні дані та обставини, які необхідні для обчислення розміру шкоди та передбачені вимогами постанови Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008р.; даною нормативним документом якихось похибок для коригування не передбачено, а індекс інфляції брався з урахуванням попереднього року до часу події. У ході дослідження він використовував лише ті документи, що були надані йому слідчим та прокурором, в тому числі й додатково на його клопотання, а самостійно обирати вихідні дані він не має права. Наданих матеріалів йому було достатньо для надання повного й категоричного висновку про розмір збитків.

При цьому, відповідно до п.3 Примітки до ст.364 КК України істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Неоподатковуваний мінімум доходів громадян, вказаний в диспозиції норм для настання адміністративної і кримінальної відповідальності, дорівнює 1/2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня поточного року.

Оскільки відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатної особи з розрахунку на місяць складав 2684 грн, то в 2023 році для норм адміністративного та кримінального законодавства у частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень застосовується сума в 1342 грн.

Відтак, у 2023 році для кримінального правопорушення за ч.1 ст.367 КК України істотна шкода має становити понад 134200 грн (100 х 1342).

Тому, з огляду на встановлений висновком судової інженерно-екологічної експертизи №СЕ-19/125-23/9814-ФХЕД від 17.09.2024р. розмір шкоди довкіллю в 217531,77 грн, вказана сума в силу диспозиції ч.1 ст.367 КК України є істотною шкодою.

Свідок ОСОБА_8 суду пояснив, що працює на посаді лісничого Борзнянського лісництва й у березні 2024 року у складі комісії був присутній при проведенні Департаментом безпеки ДСГП «Ліси України» контрольного заходу перевірки рубок лісу, зокрема й у кварталі 19 виділі 12, що закріплений за майстром лісу ОСОБА_5 . Рахували дерева вітровально-буреломної лісосіки по пнях і нарахували більше пнів, ніж у матеріалах відводу лісосіки. Кожний пень помічали фарбою й випадків повторного включення їх чи старих трухлих пнів до перелікової відомості не було. Про даний факт повідомили правоохоронців, які в подальшому проводили огляд місця події. Вказує, що перед проведення рубки лісосіки він доводив майстру лісу ОСОБА_5 відповідну інформацію щодо території лісосіки і той повинен був щодня контролювати роботу лісорубів; про факти незаконних порубок лісу ОСОБА_5 не доповідав. У травні 2024 року він був присутній при повторному підрахунку та обміру пнів на вищезазначеній ділянці, пні мітили фарбою іншого кольору. В обох випадках при наявності у членів комісії розбіжностей, зокрема і його зауважень, щодо породи дерев, їх розміру, належності до певної категорії (сироростуче, сухостійне) дане питання вирішувалося шляхом консенсусу й приймалось колегіальне рішення, у зв`язку з чим ніяких зауважень до кінцевого акту перевірки висловлено не було.

Свідок ОСОБА_9 суду пояснив, що працює провідним інженером лісового господарства й у березні 2024 року в складі комісії був присутній при проведенні Департаментом безпеки ДСГП «Ліси України» перевірки рубок лісу, зокрема й у кварталі 19 виділі 12, що закріплений за майстром лісу ОСОБА_5 . Рахували дерева вітровально-буреломної лісосіки по пнях і нарахували більше пнів, ніж у матеріалах відводу лісосіки. Двічі ті ж самі пні не рахували й зауважень у нього до кінцевого акту перевірки не було. Про попередні факти незаконних порубок на ввіреній ОСОБА_5 ділянці йому не відомо.

Свідок ОСОБА_10 суду повідомив що працює інженером лісового господарства й у березні 2024 року в складі комісії був присутній при проведенні Департаментом безпеки ДСГП «Ліси України» перевірки рубок лісу; безпосередньо на ділянці ОСОБА_5 не був, а чув від співробітників про виявлену в нього незаконну порубку дерев. Акт перевірки підписав без зауважень. Вказує, що майстру лісу доводиться інформація про територію лісопорубки та видно помічені дерева, які підлягають рубці; невимічені дерева категорично не можна спилювати.

Свідки ОСОБА_11 , ОСОБА_12 суду пояснили, що в березні 2024 року в складі комісії були присутні при проведенні Департаментом безпеки ДСГП «Ліси України» перевірки рубок лісу, зокрема й у кварталі 19 виділі 12, що закріплений за майстром лісу ОСОБА_5 . На цій вітровально-буреломній ділянці виявили лісопорушення - нарахували більше пнів, ніж у матеріалах відводу лісосіки. Вели облік по пнях, які помічали фарбою, двічі ті ж самі пні не рахували. Деякі суперечки між членами комісії були, які вирішувались на місці, але зауважень до кінцевого акту перевірки висловлено не було. Про попередні факти незаконних порубок на ввіреній ОСОБА_5 ділянці їм не відомо.

Свідок ОСОБА_6 суду пояснив, що займається підприємницькою діяльністю у сфері лісозаготівель і його бригада згідно договору в 2023 році проводила рубку дерев у кварталі 19 виділі 12 Борзнянського лісництва. Всі працівники його бригади обізнані з правилами проведення лісозаготівельних робіт. Перед проведенням лісорубочних робіт майстер лісу ОСОБА_5 показав бригаді територію рубки. На ділянці було багато невимічених вітровальних дерев, але якихось проблем при зачистці дерев не виникало й зауважень з боку ОСОБА_5 до роботи його бригади не було.

Свідки ОСОБА_13 , ОСОБА_14 суду пояснили, що вони в 2023 році у складі бригади ФОП ОСОБА_6 проводили лісорубні роботи у кварталі 19 виділі 12 Борзнянського лісництва. Майстер лісу ОСОБА_5 у перший день показав їм територію лісосіки, потім періодично навідувався, але не щодня, й при завершенні робіт оглянув територію ділянки, не висловивши ніяких зауважень. Вони з правилами проведення лісозаготівельних робіт обізнані, бо не вперше їх виконують, і пиляли лише клеймовані дерева.

Свідок ОСОБА_15 суду пояснив, що в березні 2024 року в складі комісії приймав участь у контрольному заході й проводив перевірку рубок лісу, зокрема й у Борзнянському лісництві в кварталі 19 виділі 12, що закріплений за майстром лісу ОСОБА_5 . На цій ділянці виявили більше пнів, ніж за матеріалами лісовідведення. Пні мітили фарбою, щоб не повторювалися; старі й трухлі пні, які не відповідали періоду рубки, не враховували; різні сумніви й протиріччя щодо породи чи виду дерев вирішували колегіально всією комісією й досягали консенсусу, в зв`язку з чим зауважень чи заперечень до остаточного акту перевірки ні в кого не було.

Свідок ОСОБА_16 суду пояснив, що приймав участь у проведенні огляду місця події у Борзнянському лісництві в кварталі 19 виділі 12, що закріплений за майстром лісу ОСОБА_5 , який також був присутній. Пні мітили фарбою, щоб не повторювалися; різні сумніви й протиріччя вирішували спільно й досягали консенсусу, після чого заперечень не було. Слідчий контролював процес та заносив результати до перелікової відомості, а всі інші учасники знаходились поряд на відстані близько 3м.

Свідок ОСОБА_17 суду пояснив, що в березні 2024 року в складі комісії приймав участь у контрольному заході й проводив перевірку рубок лісу, зокрема й у Борзнянському лісництві в кварталі 19 виділі 12, що закріплений за майстром лісу ОСОБА_5 . На цій ділянці виявили більше пнів (близько 30), ніж за матеріалами лісовідведення. Пні маркували фарбою, щоб не повторювалися; старі й трухлі пні, які не відповідали періоду рубки, не враховували; спірні питання щодо породи чи виду дерев вирішували колегіально всією комісією й досягали консенсусу до моменту внесення відомостей у облікові документи, в зв`язку з чим зауважень чи заперечень до остаточного акту перевірки ні в кого не було. Також у травні 2024 року він приймав участь у проведенні огляду місця події на вказаній ділянці, в ході якого кількість нарахованих пнів фактично співпала з результатами попередньої контрольної перевірки, проведеної в березні 2024 року. Так само спірні питання вирішували колегіально й досягали консенсусу, прислухались більше до представників лісництва, в зв`язку з чим зауважень чи заперечень до остаточного протоколу ні в кого не було.

Відповідно до положень ст.367 КК України службова недбалість - це невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди /тяжких наслідків/ охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Отже, з об`єктивної сторони службова недбалість характеризується наявністю трьох ознак у їх сукупності: 1)дія або бездіяльність службової особи; 2)наслідки у вигляді істотної шкоди або тяжких наслідків; 3)причинний зв`язок між вказаними діями або бездіяльністю та наслідками. Відсутність однієї із зазначених ознак свідчить про відсутність складу злочину, передбаченого ст. 367 КК України.

Законодавець передбачив одну із форм службової недбалості, саме неналежне виконання службових обов`язків: дії службової особи в межах службових обов`язків, які виконані не так, як того вимагають інтереси служби. Такий вид службової недбалості є «змішаною» бездіяльністю, за якої службова особа виконує свої обов`язки неналежно, діє не до кінця, не вчиняє всіх очікуваних від неї дій.

Системний аналіз положень ст.367 КК України дає підстави вважати, що відповідальність за цією нормою настає лише у випадку, якщо дії, невиконання чи неналежне виконання яких спричинило передбачені в зазначеній статті наслідки, входили у коло службових обов`язків конкретної службової особи, тобто, якщо обов`язок діяти відповідним чином юридично був включений (законом, указом, постановою, наказом, інструкцією тощо) до кола службових повноважень такої особи.

Для наявності складу службової недбалості також слід встановити, що службова особа мала реальну можливість виконати належним чином свої обов`язки. Визначення можливості (чи неможливості) виконання нею своїх обов`язків здійснюється за допомогою відповідних об`єктивних та суб`єктивних факторів. До об`єктивних факторів належать зовнішні умови, в які поставлена службова особа (забезпечення охорони матеріальних цінностей, наявність транспорту чи людських ресурсів), а до суб`єктивних - особливості цієї особи (її фізичні дані, ступінь інтелектуального розвитку, наявність спеціальних знань, досвіду роботи тощо).

Відповідно до ст.94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Таким чином, оцінюючи наявні у справі докази за правилами ст.94 КПК України, суд дійшов висновку, що показання допитаних свідків та експерта, які є логічними й послідовними, в цілому узгоджуються з дослідженими письмовими матеріалами справи, зокрема й висновком інженерно-екологічної експертизи, яка відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства, що регламентує проведення цих експертиз та є належно вмотивованою. У зв`язку з цим суд не вбачає підстав сумніватися в достовірності, належності й допустимості вказаних доказів та вважає за можливе покласти їх в основу вироку та встановленого розміру заподіяної довкіллю матеріальної шкоди.

Незгода ОСОБА_5 та його захисника з кількістю виявлених незаконно зрубаних дерев, а також їх посилання на неможливість обвинуваченим повноцінно виконувати свої службові обов`язки по здійсненню контролю за охороною лісу на ввіреній ділянці, є безпідставними, оскільки в силу засади змагальності кримінального провадження не підтверджені жодними доказами, а тому є голослівними.

Так, Акт відділу №4 (сектор 1) Управління безпеки Департаменту безпеки ДСГП «Ліси України» від 29.03.2024р., у якому в кварталі 19 виділі 12 майстерської дільниці №1 Борзнянського лісництва філії «Ніжинське лісове господарство» встановлено понаднормативну кількість 34 дерев, хоча й був складений за наслідками перевірки без участі ОСОБА_5 , проте він з цим документом був обізнаний, у цьому контрольному заході приймали участь інші представники Борзнянського лісництва, вказаний Акт підписаний учасниками контрольного заходу без зауважень, письмових пояснень чи заперечень щодо нього не надходило.

Надалі огляд місця події 31.05.2024р. вже був проведений за участю ОСОБА_5 і до даної слідчої дії та складеного за її результатами протоколу ні в кого з учасників також не було заяв чи зауважень, що також зафіксовано на відеозаписі.

Водночас у самому протоколі зазначено про формат проведення огляду місця події, механізм помітки та вимірювання діаметру виявлених пнів, їх занесення до перелікової відомості із відображенням стану пня. Згідно протоколу та доданої до нього перелікової відомості всього на ділянці виявлено 100 пнів різних порід (з яких 94 пні ліквідних дерев), при визначенні стану яких приймались до уваги пропозиції представників лісництва.

Зміст та суть проведеного слідчим огляду місця події, які відображені у вказаному протоколі від 31.05.2024р., у цілому узгоджуються з показаннями допитаних у судовому засіданні свідків та істотним чином не суперечать показанням обвинуваченого ОСОБА_5 , згідно яких спірні питання щодо кількості пнів, їх діаметру, породи дерев та їх виду (сухостійне, сироростуче) вирішувалося колегіально шляхом досягнення компромісу, у зв`язку з чим і відсутні зауваження до остаточного процесуального документа.

Загальна кількість виявлених у ході огляду місця події пнів (100, з яких 6 неліквідних) фактично збігається з їх числом у відомостях Акту контрольного заходу (99).

Інших вирубок, самовільних рубок чи лісових пожеж у означені часовий період та на лісовій ділянці не було.

Крім того, сам обвинувачений у судовому засіданні погоджувався щодо виявлення близько 30 пнів, дерева з яких не були вимічені згідно лісорубочного квитка, при цьому зазначаючи, що це могло статися внаслідок вирубування бригадою ФОП ОСОБА_6 зайвих дерев, які заважали вільному доступу до спилювання інших дерев, що за законом не допускається. Однак, в Акті приймання-передачі робіт та послуг по виконанню вибіркової санітарної рубки від 29.09.2023р. за участю ОСОБА_5 зазначено про задовільний результат та якість виконаних робіт і ніяких зауважень не висловлено.

Наведене спростовує доводи ОСОБА_5 та його захисника щодо неналежного встановлення стороною обвинувачення кількості та виду деревини, що вплинуло на визначення розміру шкоди, а також здійснення на обвинуваченого адміністративного тиску.

Також не є слушними й посилання захисника на недопустимість як доказу протоколу огляду місця події у зв`язку з тим, що дана слідча дія не була проведена невідкладно і її учасникам не роз`яснено прав та обов`язків (лише зачитано), оскільки зазначені обставини в силу приписів ст.86-88 КПК України не можуть бути тими безумовними підставами, з яким закон пов`язує критерій допустимості доказів. При цьому, суд констатує, що огляд місця події було проведено саме з тією метою та з дотриманням вимог, які зазначені в ст.237 КПК України; факт роз`яснення та зрозумілість учасникам цієї слідчої дії їх прав та обов`язків, у тому числі й ОСОБА_5 , зафіксовано в протоколі огляду та додатках до нього, що підтверджується особистими підписами учасників та відсутністю в них щодо цього якихось клопотань, зауважень, доповнень.

Відтак, визначення кількості, породи, виду та діаметру деревостану, які стали вихідними даними для проведення інженерно-екологічної експертизи, проведено з дотриманням вимог чинного законодавства. При цьому, як пояснив у судовому засіданні експерт ОСОБА_7 наданих матеріалів, які містили інформацію щодо діаметру пнів, їх опису, характеристики, ознаки ступеня припинення росту дерев, що є базою для обрахунку розміру шкоди за незаконну вирубку дерев, йому було достатньо для надання повного й категоричного висновку при визначенні розміру збитків. Використані експертом у формулі розрахунку шкоди індекси споживчих цін (індекси інфляції) за 2008-2022 роки відповідають статистичним даним Держстату. Наведене узгоджується з положеннями постанови Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008р., якою затверджено Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту (Такси), та Порядок проведення індексації такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами (Порядок).

Водночас хибними є твердження захисника щодо неспівпадіння в дослідницькій частині експертизи застосованих індексів інфляції, адже згідно п.1 Порядку індексація такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу, проводиться починаючи з 1 січня 2009 року, тобто у формулі початковий індекс інфляції має бути за попередній 2008 рік, що й використано експертом і є правомірним.

Безпідставними є аргументи захисника про не встановлення стороною обвинувачення в діях ОСОБА_5 форми вини, необхідних ознак об`єктивної сторони (часу, місця, способу, осіб, які вчинили незаконну лісопорубку) та причинно-наслідкового зв`язку із заподіяною шкодою.
Адже всі означені обставини викладені в обвинувальному акті й підтверджені наданими прокурором та дослідженими судом доказами: показаннями свідків, висновком експерта, письмовими документами.
Зокрема, прокурором зазначено, що ОСОБА_5 неналежно виконував свої службові обов`язки, передбачені Посадовою інструкцією майстра лісу, через несумлінне ставлення до них, не передбачаючи можливості настання суспільно небезпечних наслідків свого діяння, хоча повинен був і міг їх передбачити, що відображає форму вини необережність у виді кримінально протиправної недбалості (ст.25 КК України).
Матеріали кримінального провадження також містять інформацію щодо місця вчинення кримінального правопорушення (квартал 19 виділ 12 майстерської дільниці №1 Борзнянського лісництва філії «Ніжинське лісове господарство» ДСГП «Ліси України») та часу його скоєння (період з 31 травня 2023 року по 02 листопада 2023 року), що дозволяє достатньо деталізувати подію кримінального правопорушення, тоді як необхідність визначення конкретної дати норми КПК України не вимагають.
Необхідність встановлення конкретних осіб, які скоїли незаконну порубку дерев на ввіреній обвинуваченому ділянці лісу, не входить до обов`язкових ознак об`єктивної сторони складу злочину, передбаченого ст.367 КК України, оскільки ОСОБА_5 інкримінується неналежне виконання службових обов`язків саме по здійснення контролю за правильністю лісокористування, охороною і захистом лісу від самовільних рубок, інших лісопорушень та додержання лісозаготівельниками правил рубання лісу, не вжиття заходів до усунення виявлених лісопорушень. І саме ця кримінально протиправна недбалість обвинуваченого знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку з незаконною вирубкою 22 дерев різних порід, що завдало збитків на суму 217531,77 грн, яка є істотною шкодою довкіллю.
Підсумовуючи викладене, суд вважає, що кількісно-якісні характеристики дерев, які були предметом лісопорушення, й відповідно обчислений на підставі цих показників розмір заподіяної навколишньому природному середовищу шкоди, органом досудового розслідування встановлено вірно, що спростовує доводи сторони захисту в цій частині.
Не може суд погодитися й з доводами ОСОБА_5 та захисника щодо неможливості в повній мірі виконувати свої службові обов`язки по здійсненню контролю за охороною лісу на ввіреній ділянці.

Адже, хоча обвинувачений і посилається на значну площу його обходу, специфіку місцевості, незабезпечення транспортом, залучення до виконання інших робіт, проте він є молодою й фізично здоровою особою і доказів ускладнення стану його здоров`я якимось хворобами матеріали справи не містять, а площа обходу не є найбільшою серед майстрів лісу навіть у межах філії «Ніжинське лісове господарство» ДСГП «Ліси України»; має спеціальну освіту й на посаді майстра лісу працював близько 14 років на повний робочий день, згідно табелів обліку робочого часу в інкримінований період у відпустці чи на лікарняному не перебував, був обізнаний зі своїми функціональними обов`язками, що свідчить про наявність спеціальних знань та значного досвіду роботи; звернень до керівництва щодо неналежного створення умов, необхідних для нормальної роботи і забезпечення повного збереження дорученого йому майна, не подавав; відсутні докази про залучення обвинуваченого у період з 31.05.2023р. по 02.11.2023р. до виконання якихось трудових обов`язків, які б унеможливлювали здійснення ним належного контролю за охороною лісу та своєчасного виявлення лісопорушення при проведенні бригадою ФОП ОСОБА_6 лісозаготівельних робіт чи інших самовільних рубок на ввіреній майстерській дільниці (квартал 19 виділ 12); до того ж, як поясняли свідки ОСОБА_6 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та сам ОСОБА_5 , обвинувачений дану ділянку відвідував практично через день, у зв`язку з чим міг належним чином здійснювати контроль за охороною лісу.

Також суд констатує, що співвідношення кількості протиправно вирубаних дерев (22) до числа вимічених за лісорубним квитком (65) складає 33,8%, тобто було незаконно зрубано кожне третє ліквідне дерево; у даному аспекті слушними є й посилання прокурора на більший об`єм фактично заготовленої деревини (72,563 м3), ніж було дозволено по лісорубному квитку (67 м3), чого обвинувачений у силу своєї спеціальної освіти, набутих досвіду роботи та знань не міг не помітити при належному виконанні своїх службових обов`язків.

Тому, суд відхиляє аргументи сторони захисту і вважає, що обвинувачений мав реальну можливість виконати належним чином свої службові обов`язки по здійсненню контролю за дотриманням правил лісокористування, вжиттю заходів до усунення виявлених порушень, забезпеченні охорони лісу, але проявив службову недбалість, у результаті якої було заподіяно істотної шкоди навколишньому природному середовищу.
Відтак, суд приходить до висновку, що винуватість ОСОБА_5 у пред`явленому йому обвинуваченні поза розумним сумнівом доведена дослідженими в судовому засіданні доказами, які є належними, допустимими, достовірними, достатніми та взаємопов`язаними для прийняття відповідного процесуального рішення.

Натомість, часткове визнання обвинуваченим своєї вини суд розцінює як намір ухилитися в такий спосіб від відповідальності за скоєні кримінальні правопорушення.

Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд вважає, що обвинувачений ОСОБА_5 своїми діями, які виразилися в службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотну шкоду охоронюваним законом державним інтересам, скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.367 КК України, і його дії органом досудового розслідування кваліфіковані вірно.

Вирішуючи питання за вид та міру покарання обвинуваченому, суд приймає до уваги ступінь тяжкості вчиненого ним кримінального правопорушення, яке згідно зі ст.12 КК України відносяться до категорії нетяжких необережних злочинів, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини, особу винного, матеріали досудової доповіді уповноважених органів з питань пробації.

ОСОБА_5 за місцем проживання характеризується задовільно, одружений, на обліку в лікарів психіатра чи нарколога не перебуває, наразі не працює, раніше не судимий.

Обставини, що пом`якшують чи обтяжують покарання обвинуваченого, відсутні.

Згідно досудової доповіді Ніжинського районного сектору №4 філії Державної установи «Центр пробації» у Чернігівській областіризики вчинення ОСОБА_5 повторного кримінального правопорушення та небезпеки для суспільства, у тому числі для окремих осіб, оцінюється як низькі, у зв`язку з чим виправлення обвинуваченого можливе без ізоляції від суспільства.

Таким чином, виходячи з виду та тяжкості скоєного обвинуваченим кримінального правопорушення, відсутності пом`якшуючих та обтяжуючих покарання обставин, особи винного та його ставлення до вчиненого діяння, майнового стану, розміру завданої шкоди, висновку уповноваженого органу з питань пробації, суд вважає за необхідне призначити ОСОБА_5 основне покарання у виді обмеження волі й застосувати ст.75 КК України, звільнивши його від відбування покарання призначеного вироком суду з випробуванням, якщо він протягом іспитового строку не вчинить нового кримінального правопорушення і буде виконувати покладені на нього обов`язки.

Враховуючи, означені обставини, а також що обвинувачений звільнений з роботи, наразі не працює й не має якихось джерел доходів, застосування до нього більш м`яких видів покарання, передбачених санкцією ч.1 ст.367 КК України (штраф, мінімальний розмір якого складає 34000 грн, виправні роботи), є недоцільним.

Крім того, зважаючи, що ОСОБА_5 скоїв кримінальне правопорушення у сфері службової діяльності, винуватість визнав частково, не розкаявся, критично не засудив своїх дій, то в силу вимог ст.55 КК України суд вважає за необхідне застосувати до нього й додатковий вид покарання у виді позбавлення права обіймати посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, на підприємствах, установах, організаціях незалежно від форм власності, яке передбачене санкцією частини статті, за якою він засуджується.

Саме таке покарання на думку суду буде необхідним і достатнім для виправлення обвинуваченого та попередження скоєння ним нових кримінальних правопорушень, дасть можливість перевиховатись без ізоляції від оточуючих, в умовах запровадженого в державі воєнного стану бути потрібним шляхом залучення до виконання суспільно корисних робіт, відповідатиме визначеній у ст.50 КК України меті покарання.

Прокурором в інтересах держави в особі Височанської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області було заявлено цивільний позов про стягнення з ОСОБА_5 217531,77 грн матеріальної шкоди, заподіяної злочином.

Відповідно до ч.2 ст.127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Згідно з ч.1 ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Приписами ч.3 ст.128 КПК України визначено, що цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом, також в інтересах громадян, які через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права. Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених частиною четвертою статті 25 Закону України «Про прокуратуру». Для представництва інтересів громадянина в суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва.

Відповідно до ч.5 ст.128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Приписи ст.131-1 Конституції України, ст.56 ЦПК України, ст.23 Закону України «Про прокуратуру» наділяють прокурора повноваженнями на представництво в суді інтересів держави у виключних випадках, а саме: 1/якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2/у разі відсутності такого органу.

Оскільки Височанська сільська рада є органом місцевого самоврядування, що представляє відповідну територіальну громаду, суб`єктом комунальної власності, до відання якого згідно ст.33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст.15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» також входить здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів (лісопорушення було вчинене на території цієї ради), на повідомлення прокурора від 24.09.2024р. щодо залучення до участі в справі у якості потерпілого Височанська сільська рада у листі-відповіді №826 від 26.09.2024р. клопоче про залучення її до кримінального провадження як потерпілу сторону й просить прокурора подати в її інтересах цивільний позов про стягнення заподіяної шкоди, самостійно не реалізувала це своє процесуальне право, то у відповідності до положень ст.23 Закону України «Про прокуратуру», ст.56 ЦПК України маються всі підстави для підтвердження представництва прокурором інтересів держави в суді, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 26 травня 2020 року по справі №912/2385/18 за схожих обставин.

Відтак, посилання захисника у відзиві на позов та в судовому засіданні на необгрунтування та непідтвердження прокурором свого представництва інтересів держави в особі Височанської сільської ради суд вважає безпідставними, оскільки вони спростовуються означеними матеріалами справи.

Вирішуючи цивільний позов прокурора по суті заявлених вимог, суд зважує на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.129 КПК України ухвалюючи обвинувальний вирок, постановляючи ухвалу про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

З огляду на ці норми, при вирішенні цивільного позову суд зобов`язаний об`єктивно дослідити обставини справи, з`ясувати учасників і характер правовідносин, що склалися між ними, встановити розмір шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а також визначити порядок її відшкодування.

Згідно з ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Приписами ч.1, 2 ст.1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Постановою Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008р. затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу.

Висновком судової інженерно-екологічної експертизи №СЕ-19/125-23/9814-ФХЕД від 17.09.2024р. з посиланням на зазначену постанову Уряду визначено розмір екологічної шкоди, завданої навколишньому природному середовищу (державі), яка складає 217531,77 грн. Службова недбалість обвинуваченого знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку з вказаною шкодою.
Таким чином, враховуючи викладені обставини, даний цивільний позов прокурора в інтересах держави в особі Височанської сільської ради до ОСОБА_5 про відшкодування шкоди, заподіяної злочином, у сумі 217531,77 грн є обгрунтованим і підлягає задоволенню в повному обсязі.

Згідно зі ст.122, 124 КПК України з ОСОБА_5 на користь держави необхідно стягнути процесуальні витрати в сумі 5679,60 грн, пов`язані з проведенням у даному кримінальному провадженні органом досудового розслідування судової інженерно-екологічної експертизи та підтверджених прокурором відповідними документами (довідка про витрати).

Відповідно до ч.4 ст.174 КПК України застосований захід забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, який вчинявся з метою забезпечення цивільного позову прокурора і який суд задовольняє, необхідно залишити чинним до виконання обвинуваченим свого грошового зобов`язання за цим цивільним позовом.

Речові докази по справі відсутні.

До набрання вироком законної сили запобіжний захід обвинуваченому суд вважає за можливе не обирати й відповідне клопотання прокурора з цього приводу не ініціювалось.

На підставі викладеного, керуючись ст.369-376 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

ОСОБА_5 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України, і призначити йому покарання у виді обмеження волі строком на 1 (один) рік, з позбавленням права обіймати посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій на підприємствах, установах, організаціях незалежно від форм власності, строком на 1 (один) рік.

На підставі ст.75 КК України ОСОБА_5 звільнити від відбування покарання, призначеного вироком суду, з випробуванням з іспитовим строком у 1 (один) рік, поклавши на нього відповідно до ст.76 КК України такі обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації та повідомляти зазначений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання, а також додатково покласти обов`язки: не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

До вступу вироку в законну силу запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_5 не обирати.

Стягнути з обвинуваченого ОСОБА_5 на користь держави 5679,60 грн у рахунок відшкодування процесуальних витрат, пов`язаних з проведенням судової експертизи.

Цивільний позов прокурора задовольнити повністю, стягнувши з ОСОБА_5 на користь держави в особі Височанської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області шкоду, заподіяну злочином, у сумі 217531,77 грн.

Накладений ухвалою слідчого судді Новозаводського районного суду міста Чернігова від 07 жовтня 2024 року арешт на майно ОСОБА_5 (1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 залишити чинним до виконання ОСОБА_5 свого грошового зобов`язання за цивільним позовом.

На вирок може бути подано апеляційну скаргу до Чернігівського апеляційного суду через Борзнянський районний суд на протязі тридцяти днів з дня його проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, - в той же строк з моменту вручення їй копії вироку.

Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що вирок не набрав законної сили.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку чи ухвали суду. Копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, та прокурору. Копія судового рішення не пізніше наступного дня після ухвалення надсилається учаснику судового провадження, який не був присутнім у судовому засіданні.

Суддя Борзнянського районного суду ОСОБА_1