Провадження № 1-кс/756/2759/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчої - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного, -

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, не одруженого, без офіційного місця роботи, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, поданого у межах кримінального провадження №0003808, внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування 5 грудня 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України.

в с т а н о в и в:

7 грудня 2024 року слідчий звернувся до Оболонського районного суду м. Києва із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах кримінального провадження №0003808 від 5 грудня 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України (далі - КК України), стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Суть клопотання

У клопотанні слідчий просить застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Визначити розмір застави ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 30 (тридцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення слідчим визначена згідно з частиною 2 статті 309 КК України.

Позиція сторін кримінального провадження

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частиною першої статті 177 КПК України, просив застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту. Надав пояснення про те, що не мав наміру вчинити кримінаьне правопорушення і після його вчинення одразу збагнув наслідки скоєнного, про що дуже шкодує.

У судовому засіданні захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 просив застосувати нічний домашній арешт, щою підозрюваний міг працювати та заробляти кошти.

Заслухавши учасників справи та дослідивши клопотання і додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Встановлені обставини

Згідно Витягу від 6 грудня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про кримінальне провадження №0003816 за ознаками кримінального правопорушення частиною 4 статті 185 КК України.

Встановлено, що 5 грудня 2024 року близько о 12 год. 37 хв., перебуваючи у приміщенні кав`ярні ФОП « ОСОБА_8 » , розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_5 реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторне таємне викрадення чужого майна (крадіжка), в умовах воєнного стану, знаходячись біля торгівельної стійки, впевнившись, що ніхто із сторонніх осіб не спостерігає за його діями, , шляхом вільного доступу, взяв з торгівельної стійки мобільний телефон «Redmi A3» Midnight Black 4 GB RAM 128 GB ROM у чохлі чорного кольору, ІМЕІ 1 - НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 - НОМЕР_2 вартістю 3708 грн. 90 коп., у якому знаходилась сім-карта за номером телефону НОМЕР_3 , які належать потерпілій ОСОБА_9 . Після чого сховавши викрадене майно, зник з місця вчинення кримінального правопорушення, а майном розпорядився на власний розсуд.

Унаслідок вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спричинив ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 майнову шкоду на загальну суму 3708 грн. 90 коп.

Матеріалами кримінального провадження підтверджується обґрунтованість підозри, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 15 грудня 2024 року; поясненнями підозрюваного ОСОБА_5 від 5 грудня 2024 року; протоколами огляду місця події від 5 грудня 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 5 грудня 2024 року; постановою про визнання потерпілим від 5 грудня 2024 року; протоколом допиту потерпілого від 5 грудня 2024 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 5 грудня 2024 року; протоколом зняття показань технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-, кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото-, кінозйомки, відеозапису від 5 грудня 2024 року; протоколом огляду предмету від 6 грудня 2024 року; інформацією стосовно ОСОБА_5 від Державної міграційної служби України; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 5 грудня 2024 року; протоколом допиту підозрюваного від 5 грудня 2024 року; протоколами огляду речей від 6 грудня 2024 року; протоколом передачі речових доказів на відповідальне зберігання від 6 грудня 2024 року; висновком експерта №5435/24 від 6 грудня 2024 року; протоколом допиту підозрюваного від 6 грудня 2024 року.

Таким чином, ОСОБА_11 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, а саме за крадіжку, вчинену у великих розмірах чи в умовах воєнного або надзвичайного стану.

Мотиви, з яких слідчий суддя виходить і положення закону, якими керується

Відповідно до статті 2 Кримінально процесуального кодексу України (далі - КПК України) завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати засадам, визначеним статтею 7 КПК України, у тому числі щодо верховенства права, законності, рівності перед законом поваги до людської гідності, забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, недоторканність житла чи іншого володіння особи, невтручання у приватне життя, недоторканність права власності, презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини тощо.

Частиною 1 статті 131 КПК України визначено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Пункт 9 частини другої статті 131 КПК України встановлює, що заходами забезпечення кримінального провадження є , зокрема запобіжні заходи.

Згідно зі пункту 4 частини першої статті 176 КПК України запобіжними заходами є, у тому числі, домашній арешт.

Відповідно до частини 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, у судовому засіданні не підтверджений.

Водночас слідча суддя приймає до уваги доводи захисника та підозрюваного, що щирого каяття ОСОБА_5 у скоєному кримінальному правопорушенні та бажання співпрацювати зі слідством. Отже, враховуючи раніше відбуте покарання у місцях позбавлення волі, слідчий суддя вважає цілком обґрунтованими посилання адвоката на те, що підозрюваний жодним чином не ухилятиметься від слідства чи суду та виконуватиме усі покладені судом обов`язки, у разі застосування запобіжного заходу у вигляді нічого домашнього арешту.

Також слідча суддя враховує, що підозрюваний має неофіційне місце роботи, тобто постійний дохід та допомагає утримувати свою неповнолітню дитину, а отже вбачається тісний соціальний зв`язок ОСОБА_5 із колишньою дружиною та дитиною.

Частина 2 статті 177 КПК України встановлює, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Беручи до уваги, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, на думку слідчого судді, обґрунтованість підозри повинна бути встановлена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, враховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих злочинів, оскільки санкція частини 2 статті 309 КК України передбачає покарання у виді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного, слідчий суддя відхиляє доводи прокурора про наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування, суду, оскільки підозрюваний постійно мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , а також є військовослужбовцем. Крім цього, прокурором не надано доказів щодо спроб підозрюваного переховуватись від органів досудового слідства під час досудового розслідування, перешкоджанню кримінальному провадженню та ймовірності настання ризику продовження чи повторення протиправної поведінки.

Частинами першою та другою статті 181 КПК України визначено, що домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з частини першої та третьої статті 196 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені обставини свідчать, що в судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частини першої статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого правопорушення, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 зазначеної Статті та наявність ризику, передбаченого пунктом 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Водночас запобіжний захід не може перевішувати строку досудового розслідування, оскільки із закінченням строку досудового розслідування, кримінальне провадження має бути закритим. Тож, з метою недопущення порушень прав підозрюваного, у випадку закінчення строків досудового розслідування та не спрямування обвинувального акту до суду, слід визначити строк дії ухвали із таким застереженням.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 181, 186, 193-197, 309, 369-372, 376 КПК України,

слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити частково клопотання слідчої СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах кримінального провадження №0003808, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 5 грудня 2024 року щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, строком на 58 днів, тобто включно до 31 січня 2025 року, який полягає у забороні залишати житло у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., за адресою: АДРЕСА_2 , із зобов`язанням ОСОБА_5 з`являтися за кожною вимогою до слідчого чи суду, відповідно до стадії кримінального провадження.

Покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України у межах досудового розслідування, тобто включно до 31 січня 2025 року, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня, за виключенням отримання екстреної медичної допомоги, а також за виключенням періоду часу прямування та перебування в укритті на період оголошення повітряної тривоги у м. Київ;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває;

- утримуватись від спілкування зі свідками у межах вказаного кримінального провадження;

- докласти зусиль до офіційного працевлаштування.

В решті клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню, а останнім днем строку дії ухвали є 31 січня 2025 року. Водночас строк дії ухвали не може перевищувати меж строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, у випадку його не продовження, або не зверненням із обвинувальним актом до суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у випадку необхідності залишити житло в інший час, він має отримати відповідний дозвіл слідчого, прокурора або суду. В іншому випадку це буде вважатися порушенням умов дотримання запобіжного заходу та може бути підставою для ініціювання питання слідчим чи прокурором щодо зміни на іншій, більш суворий запобіжний захід.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

СУДДЯ ОСОБА_12