Справа № 405/577/25
провадження № 1-кс/405/304/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.02.2025 м. Кропивницький

Cлідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 17.01.2025,

ВСТАНОВИВ:

31.01.2025 до Ленінського районного суду м. Кіровограда надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 17.01.2025.

В обґрунтування скарги заявник зазначив, що 17.01.2025 ним подано до Кіровоградської обласної прокуратури заяву про вчинення кримінального правопорушення, а саме: слідчим ОСОБА_4 , прокурор ОСОБА_5 , адвокатом ОСОБА_6 , заступником керівника (на момент вчинення кримінального правопорушення) центру вторинної безоплатної правової допомоги ОСОБА_7 , суддею ОСОБА_8 , за ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 366, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 371, ч. 2 ст. 372 КК України. Вказані особи, на думку заявника, за попередньою змовою вчинили умисне кримінальне правопорушення, яке полягало у приховуванні речових доказів, підробкою процесуальних документів у кримінальному провадженні №0001486 з метою притягнення ОСОБА_3 до кримінальної відповідальності, позбавлення належного йому майна та засудження його за злочин, який він не вчиняв.

20.01.2025 заявником отримано від Кіровоградської обласної прокуратури відповідь, якою відмовлено йому у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Заявник вважає, що посадовими особами Кіровоградської обласної прокуратури проігноровано вимоги ст. 214 КПК України.

За наведених обставин заявник просить зобов`язати прокурора Кіровоградської обласної прокуратури внести відомості до ЄРДР відомості згідно із його заявою від 17.01.2025.

В судовому засіданні в режимі відеоконференції заявник підтримав доводи своєї скарги та додав, що до Кіровоградської обласної прокуратури ним направлено не звернення, а заяву про вчинення злочину, і ця заява про вчинення злочину не є аналогічною, яка була предметом розгляду в судовому засіданні, які відбулось 28.01.2025.

Прокурор в судове засідання не з`явився, однак в матеріалах справи містяться заперечення в.о. начальника відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_9 , в яких він зазначив, що 20.01.2025 за вих №31-375вих-25 Кіровоградською обласною прокуратурою надано ОСОБА_3 відповідь, роз`яснено порядок його оскарження. За результатами розгляду цієї заяви ОСОБА_3 повідомлено, що у його зверненні не відображено достатньо даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення працівниками правоохоронних органів, адвокатом, заступником керівника центру вторинної безоплатної правової допомоги, суддею, кримінального правопорушення, а фактично висловлюється незгода із діями, рішенням слідчого, прокурора, судді у кримінальному провадженні, тому, вважає про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування. Просив розглядати скаргу у відсутність прокурора та відмовити у її задоволенні.

Заслухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали, додані до скарги, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У судовому засіданні встановлено, що 17.01.2025 за №1674-25 Кіровоградською обласною прокуратурою отримано заяву ОСОБА_3 про вчинення злочину від 17.01.2025 ,у якій ОСОБА_3 стверджується, що під час судового слідства у кримінальному провадженні №0001486 відбувалась фальсифікація матеріалів кримінального провадження, а саме: щодо законності подання третьою особою цивільного позову представником адвокатом ОСОБА_6 , що стало підставою для арешту майна ОСОБА_3 ; незаконного проведення підготовчого судового засідання та незаконного допиту суддею ОСОБА_8 спеціалістів у якості свідків, безпідставному залученні позову та накладення арешту на належне йому майно, незаконних судових засідань за участю невстановленої особи, що сталось підставами для порушення низки кримінальних проваджень; наведені дії вчинялись за попередньою змовою слідчим ОСОБА_4 , прокурором ОСОБА_5 , адвокатом ОСОБА_6 , заступником директора центру вторинної безоплатної правової допомоги ОСОБА_7 , суддею ОСОБА_8 ; 01.11.2024 заявник звернувся до експерта криміналіста для проведення почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні №0001486, за результатами почеркознавчого дослідження спеціалістом у висновку встановлено, що підписи малолітньої потерпілої ОСОБА_10 , законним представником ОСОБА_11 , захисником малолітньої потерпілої ОСОБА_6 виконані не ними. Крім цього, представник малолітньої потерпілої ОСОБА_6 в судовому засіданні, яке було 23.11.2023, повідомляла, що ніколи не бачила потерпілу та її законного представника, ніколи не спілкувалась з ними, а слідчий та представника центра з надання безоплатної правової допомоги фальсифікувались матеріали досудового розслідування, оскільки потерпіла та її законний представник були відсутні під час досудового розслідування. Слідчим ОСОБА_4 були приховані висновки проведеної дактилоскопічної експертизи у частині порівняння його відбитків з відбитком пальця, який був залишений на місці злочину на уривку паперу. Суддя ОСОБА_8 відмовив у задоволенні клопотання про проведення почеркознавчої експертизи щодо цивільного позову потерпілої, який поданий поза межами підготовчого судового засідання, яке відбулось 11.05.2022, який за ініціативою суду був поданий, на думку заявника «самозваним» представником ОСОБА_6 .

Листом в.о. начальника відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_12 від 20.01.2025 №31-375вих-25 31-3464-24 ОСОБА_3 повідомлено, що у його зверненні не відображено достатньо даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення працівниками правоохоронних органів, адвокатом, заступником керівника центру вторинної безоплатної правової допомоги, суддею, кримінального правопорушення, а фактично висловлюється незгода із діями, рішенням слідчого, прокурора, судді у кримінальному провадженні, тому вважає про відсутність підстав підстави для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Відповідно до п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

За ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Таким чином, положення ст. 214 КПК України, перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст.2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

Так, відповідно до вимог ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані (а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому, навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце та наявний склад кримінального правопорушення, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

У постанові ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 зазначено, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним, з точки зору використання державних ресурсів.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 є обвинуваченим у кримінальному провадженні №0001486.

Проаналізувавши заяву ОСОБА_3 , з`ясувавши обставини та надавши оцінку доказам, слідчий суддя приходить до висновку, що за своїм змістом та суттю зазначена заява не є повідомленням про злочин, оскільки не містить викладу обставин, які б могли свідчити про вчинення будь-яких дій, які мають ознаки кримінального правопорушення.

Як вбачається з заяви від 17.01.2025, її зміст зводиться до того, що ОСОБА_3 фактично висловлює незгоду з пред`явленим йому обвинуваченням у кримінальному провадженні №0001486, в тому числі, і накладенням арешту на його майно у кримінальному провадженні. Проте, у даному кримінальному провадженні триває судовий розгляд, та оцінка доказів щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності буде надана судом за результатами розгляду кримінального провадження.

Крім того, відповідно до частини 2 ст. 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Суддю не може бути притягнуто до відповідальності за ухвалене ним судове рішення, за винятком вчинення злочину або дисциплінарного проступку.

Згідно із ч. ч. 1-3 статті 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання; суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права; втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

У відповідності до статтей 1 та 10 Загальної (Універсальної) хартії судді, ухваленої 17 листопада 1999 р. Центральною Радою Міжнародної Асоціації Суддів в Тайпеї (Тайвань), незалежність судді є обов`язковою для безстороннього правосуддя згідно із законом. Це невід`ємна його складова. Всі установи і органи влади, національні чи міжнародні, повинні поважати, захищати і відстоювати таку незалежність (ст.1)

Притягнення судді до цивільної відповідальності в країнах, де існує така можливість, а також до кримінальної відповідальності, в тому числі й арешт судді, повинні допускатися тільки за умови відсутності впливу на його незалежність (ст.10).

Крім того, слідчий суддя зазначає про те, що на дії судді, якщо заявник вважає допущеним істотне порушення норм процесуального права або недотримання норм матеріального права під час здійснення правосуддя, що призвело до неправильних висновків суду, унеможливило реалізацію учасниками судового процесу наданих їм процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, - вона не позбавлена права скаржитись та вимагати притягнення судді до дисциплінарної відповідальності у порядку, визначеному законом.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про те, що за своїм змістом та суттю заява ОСОБА_3 не є повідомленням про злочин, оскільки не містить викладу обставин, які б могли свідчити про вчинення будь-яких дій, які мають ознаки кримінального правопорушення, та відмовляє у задоволенні скарги ОСОБА_3 .

Керуючись ст. ст. 303, 305 - 307, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 17.01.2025, відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_13