Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2737/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000029 від 25.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ управління поліції в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000029 від 25.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке вилучено у ході проведення особистого обшуку у ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що СВ управління поліції в метрополітені ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000029 від 25.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено,що до УП в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві 25.02.2025 надійшла заява ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що невстановлена досудовим розслідуванням особа в умовах воєнного стану, таємно, шляхом, вільного доступу, перебуваючи на території КП "Київський метрополітен" здійснила крадіжку мобільного телефону марки Iphone 15 Pro max ІМЕІ№1: НОМЕР_1 , ІМЕІ№2: НОМЕР_2 , білого кольору, який належить потерпілій, чим завдала останній матеріального збитку.

В ході відпрацювання було встановлено, що до крадіжки мобільного телефону марки Айфон 15 Pro max ІМЕІ№1: НОМЕР_1 , ІМЕІ№2: НОМЕР_2 причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає: АДРЕСА_1 , та за місцем свого проживання може зберігати викрадене майно або інші речі, які можуть бути визнанні доказами в даному кримінальному провадженні.

25.02.2025 року в період часу з 15 год. 19 хв. по 15 год. 59 хв. слідчим СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України, за адресою: м. Київ, вул. Жилянська, 120-Б, кім. 15 (хостел), проведено невідкладний обшук в ході якого було виявлено в кишені куртки ОСОБА_5 та вилучено: чек ТОВ «Нова Пей» від 25.02.2025, 09:58 год. про оплату послуг ТОВ «Нова Пошта», чек ТОВ «Нова Пей» від 25.02.2025, 09:59 год. про оплату послуг ТОВ «Нова Пошта», експрес накладна (ТТН) ТОВ «Нова Пошта» () № 2215 відправник - ОСОБА_5 (номер мобільного телефону № НОМЕР_3 ).

Так, в порядку ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , та в ході проведення особистого обшуку останнього на підставі ст. 3 ст. 208 КПК України, за участі двох понятих, з внутрішньої кишені куртки, в яку він був одягнутий, було виявлено та вилучено мобільний телефон Iphone 15 pro ІМЕІ НОМЕР_4 , та як повідомив в ході затримання ОСОБА_5 , що вилучений мобільний телефон йому не належить. У зв`язку із викладеним в органу досудового розслідування є підстави вважати, що вилучений в ОСОБА_5 мобільний телефон Iphone 15 pro ІМЕІ НОМЕР_4 , може бути об`єктом вчинення злочину.

25.02.2025 слідчим СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 винесено постанову про визнання речовими доказами мобільного телефону Iphone 15 pro ІМЕІ НОМЕР_4 .

Посилаючись на те, що в органу досудового розслідування є підстави вважати, що вилучений телефон є предметом злочину та може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, прокурор скерував клопотання про арешт майна як речового доказу.

В судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі та зазначив, що просить клопотання задовольнити.

Власник майна ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилася. Обов`язок її повідомити про розгляд справи було покладено на слідчого, адже матеріали клопотання про накладення арешту не містять відомостей про особу власника та її контактні дані.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

У провадженні СВ управління поліції в метрополітені ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000029 від 25.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

25.02.2025 року в період часу з 15 год. 19 хв. по 15 год. 59 хв., в ході проведення особистого обшуку було виявлено та вилучено: мобільний телефон Iphone 15 pro ІМЕІ НОМЕР_4 .

Постановою слідчого від 25.02.2025р. вказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як свідчать матеріали, надані до суду, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси фізичної особи як арешт майна, з метою збереження речових доказів, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину.

Матеріали клопотання свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу, оскільки є безпосереднім предметом злочинних посягань, має відношення до кримінального провадження, і може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Разом з тим, вивчивши матеріали провадження, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмовити слідчому у задоволенні клопотання про арешт телефону в частині позбавлення власника ОСОБА_6 права користуватися таким телефоном, оскільки така заборона або обмеження можуть бути застосовані у відповідності до вимог ч. 11 ст. 170 КПК України лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Таких даних клопотання про арешт майна не містить, як і не обґрунтовано можливість настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, у разі незастосування такого заходу.

Слідчий суддя виходить з того, що в разі доведення факту належності телефону ОСОБА_6 , такий телефон може бути повернутий власниці у користування без права його відчужувати до закінчення кримінального провадження. Інакший підхід та збереження телефону в матеріалах справи буде надмірним тягарем для власника, яка стала потерпілою та ще й буде позбавлена можливості користуватися своїм майном.

На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000029 від 25.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 25.02.2025 в ході проведення особистого обшуку на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України у ОСОБА_5 , а саме на мобільний телефон Iphone 15 pro ІМЕІ НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_6 , без позбавлення їх права користуватися телефоном.

В задоволенні клопотання про арешт з частині позбавлення права користування майном - відмовити.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1