Справа №:755/2853/25
Провадження №: 1-кс/755/647/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" лютого 2025 р. Слідчий суддя Дніпровський районний суд м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 підозрюваної ОСОБА_5 ,захисника ОСОБА_6 розглянувши клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000551 від 17.02.2025 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Михайлівка (Ульянівки) Миколаївської області, українки, громадянки України, офіційно не працюючої, не заміжньої, малолітніх осіб на утриманні не має, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,-

в с т а н о в и в :

слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва - ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, невстановлена особа жіночої статі,16.02.2025 року приблизно о 18 годині 43 хвилин, зателефонувала на мобільний номер телефону потерпілого ОСОБА_7 , 1941 року народження, за номером НОМЕР_1 представилась донькою, та повідомила, що ніби вона потрапила до лікарні внаслідок ДТП, та на проведення термінової складної операції потрібні значні грошові кошти, та сказала, що подальше спілкування буде проводити лікар. В подальшому, на номер потерпілого з номерів НОМЕР_2 , НОМЕР_3 зателефонувала невстановлена особа, чоловічої статі, яка представилась лікарем, та повідомила потерпілому ОСОБА_7 завідомо неправдиву інформацію про важкий стан його доньки, необхідності термінової дороговартісної операції, ціна якої становить біля 10 000 доларів США, які необхідно зібрати в найкоротший строк та передати довіреній особі лікаря, а саме « ОСОБА_8 » (роль якої виконувала ОСОБА_5 , ), яка приїде за місцем проживання потерпілого. ОСОБА_7 повідомив, що він не має такої значної суми коштів, та він має лише 48 000 гривень/

ОСОБА_7 перебуваючи в шоковому стані від отриманої інформації, будучи впевненим, що спілкується з лікарем, в силу свого віку та стану, сприйняв вказану інформацію як реальну, та виконав всі вказівки невстановленої особи. Одночасно з цим невстановленаособа повідомила ОСОБА_5 , що для отримання грошових коштів їй необхідно прийти до кв. АДРЕСА_2 , назватись « ОСОБА_9 » та отримати від ОСОБА_7 грошові кошти на написані заяви.

ОСОБА_5 , 16.02.2025 року приблизно о 19 годині 40 хвилин прийшла до кв. АДРЕСА_2 , де представилась вигаданими даними, а саме « ОСОБА_9 » та підтвердила перед ОСОБА_7 , що вона є довіреною особою лікаря, та прийшла задля отримання коштів. Після чого ОСОБА_7 передав останній грошові кошти в сумі 48000 гривень та власноруч написані заяви, після чого ОСОБА_5 покинула приміщення квартири, а грошовими коштами, триманими від ОСОБА_7 розпорядилась згідно заздалегідь розробленого плану, відомого іншим учасникам.

Крім того, продовжуючи виконання спільного плану, 17.02.2025 року приблизно о 11 годині 00 хвилин, невстановлена особа чоловічої статі, яка вже спілкувалась з ОСОБА_7 , повторно зателефонувала до останього, та в ході розмови повідомила, що наданих попередньо коштів недостатньо для лікування його доньки, та попросила надати додатково грошові кошти в сумі 50 000 гривень, за якими прийде його довірена особа, яка вже приходила раніше (тобто ОСОБА_5 , яка представлялась вигаданими даними).

ОСОБА_5 , 17.02.2025 року приблизно о 12 годині 50 хвилин, повторно прийшла до кв. АДРЕСА_2 , та підтвердила перед ОСОБА_7 , що вона є довіреною особою лікаря « ОСОБА_9 », та прийшла задля отримання коштів. Після чого ОСОБА_7 передав ОСОБА_5 наявні й нього грошові кошти в сумі 4500 гривень. Крім того, ОСОБА_7 повідомив, що решта грошових коштів у нього зберігається на пенсійній банківській картці «Ощадбанку» НОМЕР_4 , проте він не встиг зняти решту грошових коштів, тому він передав належну йому банківську картку ОСОБА_5 назвав пін-код картки та попросив зняти решту грошових коштів в банкоматі, а банківську картку повернути йому.

В подальшому, ОСОБА_5 , отримавши вищевказану суму грошових коштів, а також банківську картку «Ощадбанку»» НОМЕР_4 , що належить ОСОБА_7 залишила місце вчинення злочину, однак поблизу будинку за адресою: м. Київ, вул. Флоренції, 9 була затримана працівниками поліції.

Протиправними діями групи осіб, до складу якої входить ОСОБА_5 та невстановлені досудовим слідством особи потерпілому ОСОБА_7 було завдано матеріального збитку на загальну суму 52500 гривень.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив його задовольнити.

Підозрювана та захисник просили, щоб відносно неї обрали запобіжний захід у виді цілодобовий домашній арешт.

Слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

За вказаним фактом, 17.02.2025 року відомості про вчинення злочину внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000551 за ч. 2 ст. 190 КК України.

18.02.2025 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Вина ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 190, КК України підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом пред`явлення осіб для впізнання за фотознімками потерпілому ОСОБА_7 , рапортом співробітників Дніпровського УП ГУНП у м.Києві від 17.02.2025 року щодо затримання безпосередньо після вчинення злочину ОСОБА_5 , протоколом особистого обшуку від 17.02.2025, протоколами допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , а також іншими доказами в сукупності.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, слідчим у клопотанні та доданих документах доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України. Інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення є тяжкими, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 3 років.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою, відповідно до п. 79 рішення Європейського Суду з прав людини «Харченко проти України» (Заява № 40107/02) від 10 лютого 2011 року, набуло статус остаточного 10 травня 2011 року, не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення та належно задокументованих фактів, на які посилався заявник у своїх клопотаннях про звільнення з-під варти.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством (див. рішення у справі «Єчюс проти Литви», заява № 34578/97, п. 93).

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.

Таким чином, наявні ризики дають підстави вважати, що перебуваючи на волі, підозрюваний може вчинити інші правопорушення, а особливо уникати від органу досудового розслідування та суду, що було доведеним прокурором в судовому засіданні. Крім того, ОСОБА_5 неодноразово судима за злочини проти власності, не надано підтверджуючих документів щодо офіційного працевлаштування, тому, слідчий суддя вважає необхідним застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті. Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину розмір застави становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 заставу в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що на думку суду є достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваною, покладених на неї обов`язків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 182-183, 176-178, 186, 193-196, 206, 208, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ухвалив:

Клопотання - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України строком на 60 днів, до 18 квітня 2025 року, включно

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , обчислюється з моменту її фактичного затримання - 17 лютого 2025 року.

Взяти ОСОБА_5 , під варту в залі суду та помістити до ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 60 560 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУ ДСА У в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089), у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки:

1)не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

2)повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

3)утримуватись від спілкування зі свідками у даному провадженні, в межах строку досудового розслідування.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі порушення ним обов`язків, покладених на нього в цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: