Провадження №11-сс/824/7071/2024 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_2
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня2024 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар ОСОБА_5 ,

за участі:

представника заявника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_7 , яка діє інтересах ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 09 жовтня 2024 року, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_9 , яка діє в інтересах ОСОБА_8 , на бездіяльність уповноважених осіб Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,-

В С Т А Н О В И Л А :

Як вбачається з ухвали слідчого судді, ОСОБА_7 , яка діє в інтересах ОСОБА_8 , звернулася до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 09 жовтня 2024 року відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_9 , яка діє в інтересах ОСОБА_8 на бездіяльність уповноважених осіб Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді ОСОБА_7 , яка діє в інтересах ОСОБА_8 , подала апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2024 року, скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2024 року та постановити нову, якою задовольнити скаргу ОСОБА_8 . Визнати незаконною бездіяльність уповноважених осіб Шевченківського УП ГУНП в м. Києві, що виразилась в невнесенні даних про кримінальне правопорушення за заявою громадянки ОСОБА_8 , про наявність ознак кримінального правопорушення передбаченого частинами 1 та 4 ст. 358 КК України, в діях гр. ОСОБА_10 . Зобов`язати уповноважених осіб Шевченківського УП ГУНП в м. Києві внести дані про кримінальне правопорушення за заявою громадянки ОСОБА_8 про наявність ознак кримінального правопорушення передбаченого частинами 1 та 4 ст. 358 КК України в діях гр. ОСОБА_10 та зобов`язати надати заявниці витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку ОСОБА_9 зазначає, що як вбачається із матеріалів провадження, оскаржувана ухвала була постановлена без участі заявника та її представника. В той же час копія ухвали не була направлена, а ні представнику, а ні ОСОБА_8 . Копія ухвали була отримана ОСОБА_8 15.10.2024 через застосунок «Дія». Крім того, станом на 15.10.2024 відсутня інформація щодо змісту ухвали і в єдиному реєстрі судових рішень.

В обґрунтування апеляційної скарги ОСОБА_9 зазначає, що ухвала не відповідає нормам КПК та порушує права ОСОБА_8 , а слідчим суддею було надано невірну оцінку обставинам справи.

Так судовий захист стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, має бути забезпечений під час розгляду цього питання хоча б у двох судових інстанціях. Про відповідну позицію Рішення КСУ нагадав Касаційний кримінальний суд Верховного Суду у постанові по справі №373/18/23.

Апелянт, зазначає, що Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30 січня 2019 у справі №818/1526/18 та від 24 квітня 2019 року, у справі №818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий і прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР та вирішує питання про наявність або відсутності правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Апелянт зазначає, що відмовляючи в задоволенні скарги, слідчий суддя, посилаючись на норми ст. 2 КПК України та правові позиції, викладені в постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду Верховного Суду від 16.05.2019 по справі №761/20985/18 (провадження № 51-8007км 18), зазначив, що нібито скарга не містить: складу обставин про вчинення кримінального правопорушення, які б могли об`єктивно свідчити, що подане заявником повідомлення про кримінальне правопорушення містить достатні відомості про реальність конкретної події кримінального правопорушення та є суспільно небезпечним.

Разом з тим, апелянт з даним твердженням повністю не згодна, так як той факт, що обставини на які ОСОБА_8 вказала як на обставини скоєння злочину, а саме перебування справи на розгляді в суді під час розгляду цивільної справи, не можуть вказувати на відсутність кримінального правопорушення. В заяві ОСОБА_8 вказувала, та наводила відповідні докази про те, що подані до суду документи мають ознаки підробки. В цей же час ст. 358 КК України вказує на те, що підроблення офіційних документів та їх подальше використання, є кримінальним правопорушенням, а саме - суспільно небезпечним діянням. А обставини викладені в заяві, вказують на те, що ОСОБА_11 здійснив підроблення і в подальшому його використав - умисно, з метою отримати власну вигоду.

Апелянт зазначає, що оцінка фактичних обставин, здійснена у наведений спосіб, а також використання наведених формулювань є неприпустимим у процесуальних рішеннях слідчого судді з огляду на стадію кримінального провадження, а також беручи до уваги питання, що вирішуються під час розгляду зазначеного виду скарги.

Крім того, ОСОБА_7 звертає увагу на те, що отримання доказів, можливе лише під час проведення досудового слідства, яке може бути розпочате тільки після внесення відомостей до ЄРДР. У зв`язку із цим слід зважати на те, що КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Разом з тим слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК, не можливо надати докази для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину. Саме тому посилатися на цьому етапі на положення ст. 2 КК, яка визначає підставу кримінальної відповідальності, недоцільно.

Заслухавши суддю доповідача,

пояснення представника ОСОБА_6 , яка підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити,

вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Щодо клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження колегія суддів зазначає, що зазначений строк апелянт не пропустив, оскільки, оскаржувана ухвала постановлена без участі заявника та його представника, а тому, відповідно до вимог п. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення, у зв`язку з чим строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 09.10.2024 не є пропущеним.

Щодо доводів апеляційної скарги про незаконність та необґрунтованість ухвали слідчого судді, колегія суддів приходить до наступного.

Згідно ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу . Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Вказаних вимог закону слідчим суддею дотримано в повному обсязі.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20), слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбачений цим Кодексом.

Як визначено у ст. 11 КК України, злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є злочином дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Системний аналіз положень ч. 1 ст. 214 КПК України, статтей 2, 11 КК України дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Так, з матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_8 засобами поштового зв`язку направила до Шевченківського УП ГУНП у м. Києві заяву про вчинення відносно неї кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 та ч. 4 ст. 358 КК України.

За результатами розгляду вказаної заяви Шевченківським УП ГУНП у м. Києві проінформовано ОСОБА_8 листом про те, що її заява щодо можливих протиправних дій ОСОБА_10 внесена до Журналу єдиного обліку заяв та повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Шевченківського УП ГУНП у м. Києві за № 56625 від 17.09.2024 та розглянута. За цими фактам проведено перевірку, однак підстав для введення до ЄРДР немає.

При цьому, проаналізувавши зміст заяви ОСОБА_8 слідчий суддя дійшов висновку, що вказана заява за своєю суттю, в розумінні ст. 11 КПК України, не містить викладу обставин про вчинення кримінального правопорушення, які б могли об`єктивно свідчити, що подане заявником повідомлення про кримінальне правопорушення містить достатні відомості про реальність конкретної події кримінального правопорушення та є суспільно небезпечним. Наведене свідчить про відсутність правової підстави для виникнення обов`язку вчинити певні дії за такою заявою щодо початку досудового розслідування кримінального провадження відповідно до положень ст. 214 КПК України, з чим погоджується апеляційний суд.

Крім того, як вірно зазначено слідчим суддею, зміст поданої заяви про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_8 зводиться до незгоди з постановою колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду під час розгляду апеляційної скарги ОСОБА_8 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 15.11.2023, без викладення будь-яких обставин, що вказували б на наявність події злочину, а викладені в скарзі факти не потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Отже, висновки слідчого судді про відмову у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , яка діє в інтересах ОСОБА_8 ґрунтуються на вимогах закону та підтверджуються матеріалами судового провадження, а тому доводи апеляційної скарги про незаконність та необґрунтованість ухвали слідчого судді є безпідставними.

Судове рішення ухвалене з дотриманням вимог ст. 370 КПК України. Порушень кримінального процесуального закону, які б слугували підставами для зміни чи скасування судового рішення, колегією суддів не встановлено.

З огляду на наведене, ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 09.10.2024 є законною та обґрунтованою, ухваленою на підставі об`єктивно з`ясованих обставин у провадженні, а тому підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга - без задоволення.

Керуючись ст.ст. 376, 405, 407, 409, 422 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргуОСОБА_7 , яка діє інтересах ОСОБА_8 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 09 жовтня 2024 року - залишити без змін.

Судді ________________ _________________ _________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4