Ухвала

Іменем України

29 січня 2025 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

при секретареві ОСОБА_2

розглянувши клопотання прокурора Слобожанської окружної прокуратури ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000022 від 14 січня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.301-1 КК України про арешт майна -

встановив:

29 січня 2025 року до слідчого судді ОСОБА_1 Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання про арешт майна.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.01.2025 року до ВП №2 ДРУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що громадянин ОСОБА_4 здійснює виготовлення та розповсюдження дитячої порнографії з примушенням малолітньої особи до участі у створенні дитячої порнографії.

Судом встановлено, що допитано в якості свідка ОСОБА_5 , яка повідомила, що 13.01.2025 приблизно о 16:30 годині їй зателефонувала знайома на ім`я ОСОБА_6 (моб. тел. НОМЕР_1 ) та в ході телефонної розмови повідомила, що в м. Підгородне, Дніпровського району, Дніпропетровської області проживає незнайома їй жінка на ім`я ОСОБА_7 , яка здійснює розбещення відносно свого малолітнього сина, якому не більше 3 років. Вказана жінка на ім`я ОСОБА_7 здійснює розбещення свого сина, при цьому здійснює відео фіксацію на відео камеру мобільного телефона, після чого здійснює продаж вказаних відео через мережу інтернет у месенджері «Telegram». Також ОСОБА_6 повідомила, що вказана жінка на ім`я ОСОБА_7 імовірно за все здійснює продаж відео за грошові кошти, а саме 1 відео за 200 грн.

Після розмови з ОСОБА_6 , вона на підтвердження своїх слів надіслала мені у месенджері «Telegram» 2 відео, на одному з яких було видно, як невідома жінка ромської національності, здійснює розбещення свого сина, а сама торкається його статевих органів, після чого демонстративно бере половий орган свого сина до свого рота. На другому відео невідома жінка здійснює ті ж самі дії, а саме торкається свого сина статевих органів, після чого демонстративно бере половий орган свого сина до свого рота. На вказаних відео видно обличчя вказаної жінки.

Також ОСОБА_6 надіслала їй скріншот з месенджеру «Instagram», де зазначено ім`я користувача ОСОБА_8 , на якому зображено невідому жінку на ім`я ОСОБА_7 та її чоловіка.

Під час проведення досудового розслідування, оглянуто мобільний телефон ОСОБА_5 , в ході огляду якого зафіксовано, що в мережі «телеграм», останній були надіслані відеозаписи, які містять зображення хлопчика та жінки, яка торкається статевих органів хлопчика. Вказані відеозаписи долучені до матеріалів досудового розслідування на підставі заяви ОСОБА_5 та оглянуті за її участі.

В ході проведення досудового розслідування, 15.01.2025 надано доручення в порядку ст. 40 КПК України, з метою встановлення особи, яка створює та розповсюджує мережі «Телеграм», осіб, які пов`язані з виготовленням та розповсюдженням дитячої порнографії з примушуванням малолітньої особи до участі у створенні дитячої порнографії, а також встановлення місця знаходження речових доказів, які в сукупності або самостійно можуть бути використані, як доказ факту чи обставин вчинення кримінального правопорушення.

Так, в ході проведення оперативних заходів з метою виконання доручення, від УПК в Дніпропетровській області ДКП НП України надійшло інформування, що на вищезазначених відеоматеріалах встановлено жінку: ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за відомостями з ДМС мешкає АДРЕСА_1 , окрім вказаного остання може користуватись адресами мешкання свого чоловіка ОСОБА_10 АДРЕСА_2 , а також адресою мешкання свого батька: АДРЕСА_3 .

Окрім вказаного, при виконанні доручення, встановлено, що ОСОБА_9 офіційно одружена за ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та мають спільну дитину ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за участю якого створені вищевказані відеозаписи.

Інформація, щодо причетності ОСОБА_9 до вчинення вказаного кримінального правопорушення, підтверджується показами свідка у кримінальному провадженні, а також іншими матеріалами кримінального провадження, що в сукупності свідчать про причетність ОСОБА_9 до вказаного злочину.

Так, 24.01.2025 в період часу з 15:01 по 18:18, за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі ухвали слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області у справі 175/845/25, провадження 1-кс/175/149/25 тимчасово виконуючим обов`язки заступника начальника слідчого відділення відділення поліції №2 ДРУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_12 проведено обшук, в ході якого виявлено та вилучено:

-Мобільний телефон марки Redmi note 6 Pro із сім картками НОМЕР_2 та НОМЕР_3 imei1 НОМЕР_4 imei2 НОМЕР_5 який поміщено до спец. пакету WAR 1265235;

-1 сліп пакет з речовиною подрібненою зеленого кольору з характерним запахом яку поміщено до спец. пакету RIC 2230437

-Паперовий згорток з подрібненою речовиною коричневого кольору, який поміщено до спец. пакету RIC 2230462

-Насіння, яке знаходиться в двох різних сліп-пакетах поміщено до спец. пакету RIC 2230439

-13 кустів рослинного походження з характерним запахом на яких знаходяться сухі листки та насіння, які вилучено до спеціальних поліетиленових пакетів з стяжками В725315, В725316, В725317

-4 поліетиленових пакети з речовиною зелено-коричневого кольору з характерним запахом, які поміщено до спец. пакету QYH0224776.

24.01.2024 винесено постанову про визнання речових доказів та вирішення питання про них, якою, все вилучено в ході проведення обшуку визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Оглянуті та вилучені речі, що можуть мати на собі сліди кримінального правопорушення у встановленому порядку визнані речовим доказом.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів, що і потрібно під час даного досудового розслідування.

Прокурор надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, просив суд його задовольнити.

Суд, розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього документи, встановив наступне.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення речових доказів. У цьому випадку, за ч. 3 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна передбачає тимчасове, до скасування у встановленому Кримінально-процесуальному кодексу України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, яке є речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні. Арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Підставою для накладання арешту на майно є обґрунтована підозра вважати, що воно є доказом даного кримінального правопорушення, незастосування цього заходу зумовить труднощі при проведенні експертиз, а також при проведенні інших слідчих дій, необхідність в яких може виникнути в ході проведення досудового розслідування, що перешкоджатиме встановленню усіх обставин, що підлягають доказуванню у вказаному кримінальному провадженні, внаслідок того, що вилучене майно може бути пошкоджене, зіпсоване, втрачене, знищене, відчужене. Тобто, метою накладання арешту на майно у даному випадку є збереження речових доказів з метою, зокрема, подальшого проведення зі вказаним речовим доказом криміналістичних експертиз.

Суд, вважає обґрунтування клопотання з урахуванням того, що прокурором доведено необхідність арешту майна в рамках інкримінованого кримінального правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 168, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -

ухвалив:

Клопотання прокурора Слобожанської окружної прокуратури ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000022 від 14 січня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.301-1 КК України про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном на речі, вилучені в ході огляду місця події від 24.01.2024 року, а саме: мобільний телефон марки Redmi note 6 Pro із сім картками НОМЕР_2 та НОМЕР_3 imei1 НОМЕР_4 imei 2 НОМЕР_5 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1