Номер провадження № 1-кс/756/2841/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 15 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 23.08.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002730, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українець, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ст. 126-1 КК України,

УСТАНОВИВ:

17.12.2024 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_4 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 23.08.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002730, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого 126-1 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 ..

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 , будучи особою, раніше неодноразово притягнутою до адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насильства за ч.2 ст.173-2 КУпАП відносно своєї матері ОСОБА_7 у період часу з 22.08.2024 по 28.10.2024 вчинив умисний злочин проти життя та здоров`я особи за наступних обставин.

Так, 22.08.2024 року близько о 23:30 год., ОСОБА_5 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, перебував за місцем мешкання, за адресою: АДРЕСА_1 , разом із матір`ю ОСОБА_7 , та бабусею ОСОБА_8 , маючи умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дії, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи настання таких наслідків, вчинив психологічне насильство відносно своєї матері ОСОБА_7 , а саме: вимагав грошові кошти, словесно ображав нецензурними висловлюваннями, принижував людську честь та гідність, погрожував фізичною розправою, психологічно тиснувши на неї. ОСОБА_9 спричинив потерпілій ОСОБА_7 психологічні страждання та погіршення якості її життя.

Також, 17.09.2024 року близько о 01:00 год., ОСОБА_9 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, перебував за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , разом із матір`ю ОСОБА_7 , та бабусею ОСОБА_8 , маючи умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дії, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи настання таких наслідків, вчинив психологічне насильство відносно своєї матері ОСОБА_7 , а саме: вимагав грошові кошти, словесно ображав нецензурними висловлюваннями, принижував людську честь та гідність, погрожував фізичною розправою. ОСОБА_9 спричинив потерпілій ОСОБА_7 психологічні страждання та погіршення якості її життя.

Також, 26.09.2024 року близько о 14:30 год., ОСОБА_9 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, перебував за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , разом із матір`ю ОСОБА_7 , та бабусею ОСОБА_8 , маючи умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дії, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи настання таких наслідків, вчинив психологічне насильство відносно своєї матері ОСОБА_7 , а саме: вимагав грошові кошти, словесно ображав нецензурними висловлюваннями, принижував людську честь та гідність, погрожував фізичною розправою. ОСОБА_9 спричинив потерпілій ОСОБА_7 психологічні страждання та погіршення якості її життя.

Також, 26.09.2024 року близько о 21:00 год., ОСОБА_9 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, перебував за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , разом із матір`ю ОСОБА_7 , та бабусею ОСОБА_8 , маючи умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дії, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи настання таких наслідків, вчинив психологічне насильство відносно своєї матері ОСОБА_7 , а саме: вимагав грошові кошти, словесно ображав нецензурними висловлюваннями, принижував людську честь та гідність, погрожував фізичною розправою, намагаючись залякати матір. ОСОБА_9 спричинив потерпілій ОСОБА_7 психологічні страждання та погіршення якості її життя.

Також, 07.10.2024 року близько о 17:20 год., ОСОБА_9 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, перебував за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , разом із матір`ю ОСОБА_7 , та бабусею ОСОБА_8 , маючи умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дії, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи настання таких наслідків, вчинив психологічне насильство відносно своєї матері ОСОБА_7 , а саме: вимагав грошові кошти, словесно ображав нецензурними висловлюваннями, принижував людську честь та гідність, погрожував фізичною розправою та вбивством. ОСОБА_9 спричинив потерпілій ОСОБА_7 психологічні страждання та погіршення якості її життя.

Також, 17.10.2024 року близько о 16:30 год., ОСОБА_9 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, перебував за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , разом із матір`ю ОСОБА_7 , та бабусею ОСОБА_8 , маючи умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дії, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи настання таких наслідків, вчинив психологічне насильство відносно своєї матері ОСОБА_7 , а саме: вимагав грошові кошти, словесно ображав нецензурними висловлюваннями, принижував людську честь та гідність, погрожував фізичною розправою, намагаючись залякати матір. ОСОБА_9 спричинив потерпілій ОСОБА_7 психологічні страждання та погіршення якості її життя.

Також, 17.10.2024 року близько о 20:50 год., ОСОБА_9 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, увірвався до місця мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , де в той час також знаходились: матір ОСОБА_7 , та бабуся ОСОБА_8 , маючи умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дії, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи настання таких наслідків, вчинив психологічне насильство відносно своєї матері ОСОБА_7 , а саме: вимагав грошові кошти, словесно ображав нецензурними висловлюваннями, принижував людську честь та гідність, погрожував фізичною розправою ОСОБА_9 спричинив потерпілій ОСОБА_7 психологічні страждання та погіршення якості її життя.

Також, 28.10.2024 року близько о 18:00 год., ОСОБА_9 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, перебував за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , разом із матір`ю ОСОБА_7 , я, та бабусею ОСОБА_8 , маючи умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дії, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи настання таких наслідків, вчинив психологічне насильство відносно своєї матері ОСОБА_7 , а саме: вимагав грошові кошти, словесно ображав нецензурними висловлюваннями, принижував людську честь та гідність, погрожував фізичною розправою. ОСОБА_9 спричинив потерпілій ОСОБА_7 психологічні страждання та погіршення якості її життя.

Таким чином, у період часу з 22.08.2024 по 28.10.2024 ОСОБА_5 , будучи особою, раніше неодноразово притягнутою до адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насильства за ч.2 ст.173-2 КУпАП відносно своєї матері ОСОБА_7 , діючи умисно, з метою погіршення якості життя потерпілої, систематично, на протязі тривалого часу вчиняє домашнє насильство відносно останньої, яке виражаються у діях психологічного насильства, а саме: у словесних образах та нецензурних висловлюваннях, приниженні людської честі та гідності, залякуванні та погроз в бік потерпілої, що завдає систематичні психологічні страждання ОСОБА_7 . Багаторічна проблемна сімейна ситуація постає для ОСОБА_7 тривало психотравмуючою, викликала формування та фіксацію негативних психоемоційних змін у вигляді сталої психоемоційної напруги з підвищеною тривожністю, погіршеним настроєм, страхом за своє здоров`я, безпеку та здоров`я, безпеку літньої матері, що супроводжується істотним погіршенням її соціального функціонування, зниженням якості життя ОСОБА_10 .. У теперішній час ОСОБА_7 виявляє ознаки Змішаної тривожно-депресивної реакції в межах розладу адаптації. Наявний у ОСОБА_7 психічний розлад у вигляді Змішаної тривожно-депресивної реакції в межах розладу адаптації пов`язаний з насильством у сім`ї.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні домашнього насильства, тобто умисному систематичному вчиненні психологічного насильства щодо ОСОБА_7 , з якою перебуває у сімейних відносинах, що призводить до психологічних страждань та погіршення якості життя потерпілої особи, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявності ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, учинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням розміру застави.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, при цьому не заперечувала щодо відомостей, які наведені захисником та підозрюваним, які характеризують особистість підозрюваного.

Крім того, на виконання вимог ст. 194 КПК України, в обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за кримінальні правопорушення у яких він підозрюється, може навмисно переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому суду з метою уникнення відповідальності.

Так, органом досудового розслідування були зафіксовані неодноразові випадки ігнорування ОСОБА_5 викликів у судове засідання у кримінальних справах за його обвинуваченням, крім того, відносно останнього неодноразово застосовувався суддею привід для доставки до зали суду.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілу - матір ОСОБА_7 та свідків є те, що підозрюваному відомо місця проживання вказаних осіб та останній має обізнаність хто саме є свідками у даному кримінальному провадженні. Вказаний ризик підсилюється, в свою чергу, тим, що підозрюваний проживає разом із потерпілою ОСОБА_7 та свідком ОСОБА_8 у одній квартирі, та безпосередньо з іншими свідками у даному кримінальному провадженні, у одному будинку, що передбачає їхнє особисте спілкування та перебування у одному приміщенні, що негативно може вплинути на психологічний та моральний стан потерпілої та вказаних свідків, провокуватиме у них бажання відмовитися від наданих свідчень, що викривають підозрюваного у вчиненні даних кримінальних правопорушень.

Крім того, підозрюваний шляхом погрози, підкупу може схилити як потерпілу, так і свідків до дачі неправдивих показань, відмови взагалі від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на швидке, повне, всебічне та неупереджене проведення досудового розслідування та на встановлення обставин, які відповідно до ст. 91 КПК України, підлягають доказуванню.

Також додатково допитана у кримінальному провадженні потерпіла ОСОБА_7 повідомила, що після набуття статусу підозрюваного у даному кримінальному провадженні, її син, здійснює щодо неї погрози фізичною розправою аби вона не зверталась до працівників поліції, відмовилась від претензій до нього. Крім того, перебуваючи за місцем мешкання, син навіть забороняє їй підходити близько до вхідних дверей квартири, відбирає на певні проміжки часу мобільний телефон аби не було змоги подзвонити до поліції. Вказані покази також підтвердила свідок ОСОБА_8 . Окрім цього, до органу досудового розслідування надійшли письмові заяви від потерпілої ОСОБА_7 та свідка ОСОБА_8 про прохання звернутись до суду з клопотанням про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, адже їхньому життю та здоров`ю існує реальна небезпека.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний у даному кримінальному провадженні вчиняє домашнє насильство щодо потерпілої на протязі тривалого періоду часу, що свідчить про систематичність його дій, зневагу до загальноприйнятих суспільних норм. Також підтверджує даний ризик те, що останній визнавався винним у вчиненні адміністративного проступку передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України. Окрім цього на даний час у провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебувають справи за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, та кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України, за вчинення домашнього насильства щодо матері ОСОБА_7 ..

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора, або застосувати інший більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою. Просив застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання слідчого, просиву його задоволенні відмовити, або застосувати інший більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт.

Вислухавши клопотання прокурора, думку захисника та підозрюваного, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в місті Києві перебуває кримінального провадження, внесеного 23.08.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002730, за ознаками злочину, передбаченого ст. 126-1 КК України.

19.11.2024 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 126-1 КК України.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_5 органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- допит потерпілої ОСОБА_7 від 13.09.2024;

- додатковий допит потерпілої ОСОБА_7 від 28.10.2024;

- висновк судово-психіатричного експерта №1522 від 04.11.2024;

- допит свідка ОСОБА_8 від 13.09.2024;

- додатковий допит свідка ОСОБА_8 від 11.11.2024;

- допит свідка сірош ОСОБА_11 від 01.11.2024;

- допит свідка ОСОБА_12 від 01.11.2024;

- допит свідка ОСОБА_13 від 01.11.2024.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ст. 126-1 КК України - вчинення домашнього насильства, тобто умисному систематичному вчиненні психологічного насильства щодо ОСОБА_7 , з якою перебуває у сімейних відносинах, що призводить до психологічних страждань та погіршення якості життя потерпілої особи.

При цьому, суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, CampbellandHartley v. theUnitedKingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як видно з пояснень прокурора в судовому засіданні, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, а саме можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, обставини, які суд уважає доведеними в якості обґрунтованості підозри, беручи до уваги пояснення підозрюваного, захисника, а також особистість ОСОБА_5 , суд погоджується з тим, що на даний час наявним є ризик того, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілу - матір ОСОБА_7 та свідків, оскільки підозрюваний проживає разом із потерпілою ОСОБА_7 та свідком ОСОБА_8 у одній квартирі, та безпосередньо з іншими свідками у даному кримінальному провадженні, у одному будинку, що передбачає їхнє особисте спілкування та перебування у одному приміщенні, що дає підстави вважати, що існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, суд погоджується з тим, що на даний час наявним є ризик того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний у даному кримінальному провадженні вчиняє домашнє насильство щодо потерпілої на протязі тривалого періоду часу, що свідчить про систематичність його дій, зневагу до загальноприйнятих суспільних норм. Також підтверджує даний ризик те, що останній визнавався винним у вчиненні адміністративного проступку передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України. Окрім цього на даний час у провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебувають справи за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, та кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України, за вчинення домашнього насильства щодо матері ОСОБА_7 ..

Однак, суд не погоджується з існуванням ризиків передбачених пунктом 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, з наступних підстав.

Так, в обґрунтування ризику можливості переховування від органу досудового розслідування чи суду, прокурор фактично посилається лише на тяжкість покарання. Між тим, указані обставини суд не може оцінювати в якості ризику, бо ця обставина повинна бути оцінена судом лише відповідно до ст. 178 КПК України, тобто як додаткові відомості, які посилюють існування певних ризиків.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.126-1КК України, тобто умисного систематичного вчинення психологічного насильства щодо своєї матері ОСОБА_7 , що призвело до її психологічних страждань та погіршення якості життя.

Відповідно до ст. 12 КК України вказане кримінальне правопорушення відноситься до нетяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено максимальне покарання у виді позбавлення волі на строк до двох років.

Отже, суд враховує, що ОСОБА_7 повідомлено про підозру ще у вчиненні двох кримінальних правопорушень, а саме за ч.4 ст.185 КК України ст. 126-1 КК України, окрім цього, суд приймає до уваги ту обставину, що ОСОБА_5 перешкоджає здійсненню кримінального провадження, оскільки зафіксовано спроби останнього залякати потерпілу погрозами фізичною розправою з приводу дачі показів відносно нього та зверненням про допомогу до поліції.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачених п. 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (п.3, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.

Установлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленому у судовому засіданні ризику, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, у відношенні ОСОБА_5 підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 23.08.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002730, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ст. 126-1 КК України, підлягає задоволенню.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2024 року для працездатних осіб складає 3024 гривень.

За таких обставин, враховуючи майновий стан підозрюваного та встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 визначити заставу у розмірі 15 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 45 360 грн., яку підозрюваний має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання слідчого судді, застава у розмірі 15 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.

При цьому, судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_5 19.11.2024 було відповідно до вимог ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ст. 126-1 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав ОСОБА_5 ..

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 206, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 23.08.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002730, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ст. 126-1 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 32 (тридцять два) дні запобіжний захід у вигляді тримання під вартою,

Установити ОСОБА_5 заставу в розмірі 15 (п`ятнадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 45 360 (сорок п`ять тисяч триста шістдесят) грн. 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач - ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду - 02896785).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд в залежності від стадії кримінального провадження.

З моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 зобов`язання з`являтися за першим викликом до слідчого, прокурора чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження, а також обов`язки строком на два місяці з моменту звільнення:

- не відлучатися із м.Києва, без дозволу слідчого або суду відповідно до стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд відповідно до стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання, роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності.

У разі невиконання перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останнім днем строку дії ухвали є 17.01.2025.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1