печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві провадження за скаргою ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб Державного бюро розслідувань про зобов`язання внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді із скаргою на бездіяльність уповноважених службових осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування скарги ОСОБА_5 зазначає, що 01.02.2024 ним до Державного бюро розслідувань подано заяву про вчинення народними депутатами, які входять до Комітету Верховної Ради України з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи ВРУ, кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 344 КК України. Згодом 26.02.2024 цю заяву було переадресовано з Державного бюро розслідувань до Офісу Генерального прокурора.

Посилаючись на вказані обставини ОСОБА_5 просить зобов`язати посадових осіб Державного бюро розслідувань внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР на підставі поданої заяви від 01.02.2024.

В судовому засіданні представник особи, яка подала скаргу, адвокат ОСОБА_3 підтримав скаргу з викладених у ній підстав, просив задовольнити.

В судовому засіданні слідчий щодо задоволення скарги заперечував, просив відмовити.

Вислухавши думку учасників судового процесу, дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

Слідчим суддею встановлено, що Державним бюро розслідувань одержано заяву ОСОБА_5 від 01.02.2024 про можливе вчинення на думку заявника народними депутатами, які входять до Комітету Верховної Ради України з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи ВРУ, кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 344 КК України.

У листі Державного бюро розслідувань від 22.02.2024 ОСОБА_5 повідомлено, що його заяву скеровано до Офісу Генерального прокурора для розгляду в межах компетенції.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Отже, бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, настає після спливу 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення).

Вказане кореспондується із положеннями ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якого підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Тобто, наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування.

Внесення ж відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298). Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Так, Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв зазначених вище.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Проте, вказаний вид бездіяльності може мати місце лише у випадку, якщо відповідні заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбачений цим Кодексом.

Згідно ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Системний аналіз положень ч. 1 ст. 214 КПК України, ст.ст. 2, 11 КК України дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Отже, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як вбачається із змісту заяви ОСОБА_5 від 01.02.2024, останній повідомляє про можливе вчинення народними депутатами, які входять до Комітету Верховної Ради України з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи ВРУ, кримінального правопорушення. В той же час, вказана заява ґрунтується лише на суб`єктивному викладі обставин та не містить відомостей, за якими можна визначити наявність елементів об`єктивної сторони кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 344 КК України, а висновок про вчинення кримінального правопорушення не ґрунтується на фактах та є лише припущеннями скаржника, суб`єктивним уявленням щодо неправомірності дій окремих службових осіб; заява ґрунтується на власному аналізі та баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність.

Відтак, слідчим суддею не встановлено відомостей, які могли б об`єктивно свідчити, що подана ОСОБА_5 заява містить достатні відомості про реальність конкретної події кримінального правопорушення.

Початок досудового розслідування без законних на те підстав є порушенням принципів верховенства права, законності та інших принципів, передбачених ст. 7 КПК України, а також вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України, згідно з якими органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За таких обставин, скарга ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 303, 306, 307, 309, 372, 376, 379, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб Державного бюро розслідувань про зобов`язання внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви про кримінальне правопорушення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1