провадження №1-кс/932/230/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 розглянувши клопотання слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Сєвєродонецьку) ТУ ДБР, розташованого у м. Краматорську старшого лейтенанта ДБР ОСОБА_2 , погодженого прокурором відділу Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 у кримінальному провадженню № 0000122 від 11.10.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.5 ст. 426-1 КК України про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

20 січня 2025 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого про арешт майна вилученого під час обшуку 16.01.2025.

Перевіривши клопотання та додатки до нього приходжу до такого висновку.

Стаття 171 КПК України передбачає ряд вимог до клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так клопотання слідчого погодженого прокурором не містить частини прохальної частини клопотання; постанова про призначення групи слідчих датована 16.01.2024 р. (кримінальне провадження на той час ще не було вчинене).

Частиною 1 ст. 172 У+КПК України передбачено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю ….. іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Таким чином, норма зазначеної статті передбачає виклик у судове засідання власника майна, на яке просить слідчий накласти арешт, однак у клопотанні відсутні будь-які відомості щодо власника та його засоби зв`язку для виклику.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-172 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Сєвєродонецьку) ТУ ДБР, розташованого у м. Краматорську старшого лейтенанта ДБР ОСОБА_2 про арешт майна повернути прокурору відділу Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1