Провадження № 1-кс/947/4982/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.04.2025 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000657 від 16.05.2024 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Болград Одеської області, громадянки України, українки, з вищою освітою, заміжньої, на утримані двоє неповнолітніх дітей 16.11.2024, ІНФОРМАЦІЯ_2 , на момент інкримінованого злочину перебуваючої на посаді провідного фахівця з державних закупівель Комунального некомерційного підприємства «Одеська обласна клінічна лікаря» Одеської обласної ради, наразі в декретній відпустці, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В ході досудового розслідування встановлено, що на території міста Одеси, за адресою: вулиця Віталія Нестеренка (Академіка Воробйова), будинок 3, здійснює свою діяльність комунальне некомерційне підприємство «Одеська обласна дитяча клінічна лікарня» Одеської обласної ради (далі - КНП «ООДКЛ» ООР, Підприємство).

Так, відповідно до статуту затвердженого рішенням Одеської обласної ради № 976-VII від 19.06.2019 року (далі Статут) - КНП «ООДКЛ» ООР є неприбутковим та лікарняним унітарним комунальним некомерційним підприємством, а також об`єктом права спільної власності територіальних громад сіл, селиш, міст області, інтереси яких представляє Одеська обласна рада (далі - Власник) в межах повноважень, визначених законодавством України.

Підприємство створене на підставі рішення Одеської обласної ради від

19.06.2019 року № 976-VII, шляхом реорганізації (перетворення) комунальної установи «Одеська обласна дитяча клінічна лікарня» у комунальне некомерційне підприємство «Одеська обласна дитяча клінічна лікарня» Одеської обласної ради». Підприємство є юридичною особою з моменту державної реєстрації, має відокремлене майно на праві оперативного управління, укладає від свого імені угоди, які у випадках, зазначених нижче, повинні бути узгоджені з органом управління та уповноваженим органом Власника, набуває майнові та особисті немайнові права, може бути позивачем та відповідачем у судах України, міжнародних та третейських судах. Підприємство має самостійний баланс, основний та інші рахунки, може мати рахунки в українських банках та у випадках, передбачених законодавством, в іноземних банках. Підприємство у своїй діяльності керується Конституцією України, Господарським та Цивільним кодексами України, законами України, постановами Верховної Ради України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, Законом України від 19.11.1992 № 280-XII «Основи законодавства України про охорону здоров`я» та іншими законодавчими актами України, загальнообов`язковими для всіх закладів охорони здоров`я, наказами й інструкціями Міністерства охорони здоров`я України, загальнообов`язковими нормативними актами інших центральних органів виконавчої влади, відповідними рішеннями місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування, цим статутом.

Основною метою діяльності Підприємства є здійснення та забезпечення медичного обслуговування, надання дитячому населенню Одеської області кваліфікованої спеціалізованої стаціонарної амбулаторно-поліклінічної (консультативної) медичної допомоги.

Відповідно до поставленої мети предметом діяльності КНП «ООДКЛ» ООР Згідно Статуту є: надання пацієнтам відповідно до законодавства на безвідплатній та відплатній основі послуг первинної, вторинної (спеціалізованої) та третинної (високоспеціалізованої) амбулаторно-поліклінічної та стаціонарної медичної допомоги, у тому числі екстреної (невідкладної), необхідної для забезпечення належних профілактики, діагностики і лікування хвороб, травм, отруєнь чи інших розладів здоров`я.

Разом, з тим КНП «ООДКЛ» ООР має право, згідно п. 4.1.6. укладати договори та інші угоди з юридичними та фізичними особами на підставі і в порядку, передбаченому чинним законодавством та цим Статутом; п. 4.1.8. укладати договори, угоди, контракти на ведення робіт і надання послуг відповідно до своїх цілей і завдань; п. 4.1.9. купувати ресурси на ринку товарів і послуг безпосередньо у виробників, організацій матеріально-технічного постачання в оптовій торгівлі, а також у посередницьких організацій.

З 20.12.2021 року на підставі наказу № 203 - КНП «ООДКЛ» ООР на ОСОБА_4 як на провідного фахівця з державних закупівель покладено функцію уповноваженої особи для організації та проведення процедур закупівель, спрощених закупівель шляхом використання електронної системи закупівель, проведення оприлюднення в електронній системі закупівель звітів про договори про закупівлі КНП «ООДКЛ» ООР .

Положенням про уповноважену особу (осіб) КНП «ООДКЛ» ООР (додаток 1 до наказу від 20.12.2021 року № 203), передбачено, що: п. 1.1. Це Положення розроблено відповідно до абзацу третього пункту 11 частини першої статті 9 та частини дев`ятої статті 11 Закону «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) - і визначає правовий статус, загальні організаційні та процедурні засади діяльності уповноваженої особи.

Пунктом 1.2 Положення визначено, що уповноважена особа службова (посадова) чи інша особа, яка є працівником замовника і визначена відповідальною за організацію та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель згідно із Законом на підставі власного розпорядчого рішення замовника або трудового договору (контракту).

Пунктом 1.3 встановлено, що уповноважена особа під час організації та проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі повинна забезпечити об`єктивність і неупередженість процесу організації та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель і інтересах замовника.

Пунктом 1.4 встановлено, що визначення або призначення уповноваженої особи не повинно створювати конфлікт між інтересами замовника та учасника чи між інтересами учасників процедури закупівлі/спрощеної закупівлі, наявність якого може вплинути на об`єктивність і неупередженість ухвалення рішень щодо вибору переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

Пунктом 1.6 встановлено, що Уповноважена особа у своїй діяльності керується Законом України «Про публічні закупівлі», принципами здійснення публічних закупівель, визначених Законом, іншими нормативно-правовими актами та цим Положенням.

Пунктом 6.2 встановлено, що Уповноважена особа зобов`язана у встановленому Законом порядку визначити переможців процедур закупівель/спрощених закупівель.

Згідно п. 7.3. Уповноважена особа несе персональну відповідальність:

за прийняті нею рішення і вчинені дії (бездіяльність) відповідно до законів України, за повноту та достовірність інформації, що оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель; за порушення вимог, установлених Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання.

Враховуючи вищевикладене, згідно примітки 1 до ст. 364 КК України ОСОБА_4 постійно обіймаючи посаду провідного фахівця з державних закупівель та виконуючи функції уповноваженої особи КНП «ООДКЛ» ООР, здійснюючи організаційно-розпорядчі функції є службовою особою.

У відповідності до ст. ст. 19, 68 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України. Кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі», передбачено, що договір про закупівлю це - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» до принципів здійснення публічних закупівель, входить зокрема об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

В той же час, ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: тендерна пропозиція учасника: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації; інформація про відхилення тендерної пропозиції, у тому числі підстави такого відхилення (з посиланням на відповідні норми цього Закону та умови тендерної документації, яким така тендерна пропозиція та/або учасник не відповідають, із зазначенням, у чому саме полягає така невідповідність), протягом одного дня з дня ухвалення рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю процедури закупівлі, тендерна пропозиція якого відхилена, через електронну систему закупівель.

Також, ч. 3 ст. 8 Господарського кодексу України визначає, що господарська компетенція органів місцевого самоврядування реалізується від імені відповідної комунальної установи. Безпосередня участь держави, органів державної влади та органів місцевого самоврядування у господарській діяльності може здійснюватися лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Однак, як зазначає слідчий, ОСОБА_4 будучи службовою особою, неналежно виконала свої службові обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам, за наступних обставин.

Так, на території міста Києва здійснює свою діяльність ТОВ «АЛТ Україна ЛТД», код згідно , основний вид діяльності - оптова торгівля фармацевтичними товарами.

З метою проведення діагностики під час трансплантації кісткового мозку КНП «ООДКЛ» ООР, у лютому 2023 року, виникла потреба в закупівлі Проточного цитометру у комплектації двома лазерами та укладанні господарського договору на закупівлю вказаного обладнання медичного призначення.

З цією метою, 24.02.2023 року уповноваженою особою ОСОБА_4 протоколом прийнято рішення № 28, що для задоволення потреби на 2023 рік у обладнані медичного призначення за предметом закупівлі 38430000-8 «Детектори та аналізатори», необхідно провести відкриті торги.

Цього ж дня, ОСОБА_4 опубліковано інформацію про закупівлю в інформаційно-телекомунікаційній системі закупівель Prozorro за номером UA-2023-02-24-010948-a, ДК 021-20-8 «Детектори та аналізатори» (НК 024:2019 16867 Проточний цитометр (Проточний цитометр у комплектації двома лазерами) очікуваною вартістю 9 075 000 грн.

Єдиним учасником, який 27.02.2023 надав свою пропозицію виступило ТОВ «АЛТ Україна ЛТД» та який зобов`язався поставити товар код ДК 021-20-8 «Детектори та аналізатори» (НК 024:2019 16867 Проточний цитометр (Проточний цитометр у комплектації двома лазерами)) вартістю 8 250 000 грн. у строк до 31.12. 2023 року.

Крім цього серед іншого, ТОВ «АЛТ Україна ЛТД» в особі директора ОСОБА_7 листом № 722 від 27.02.2023 року як учасник процедури відкритих торгів на закупівлю повідомив ОСОБА_4 , що продукція виробництва Thermo Fisher Scientific (США) призначена виробником тільки для цілей дослідження та не призначена для використання при лікуванні людей або тварин.

Так, Міністерство охорони здоров`я України забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, зокрема, медичних виробів відповідно до повноважень, закріплених у постанові Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1057 «Про визначення сфер діяльності, в яких центральні органи виконавчої влади та Служба безпеки України здійснюють функції технічного регулювання» та Положенні про МОЗ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2015 № 267 (зі змінами).

Закон України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності» (далі Закон) регулює відносини, що виникають у зв`язку з розробленням та прийняттям технічних регламентів і передбачених ними процедур оцінки відповідності, їх застосуванням стосовно продукції, яка вводиться в обіг, надається на ринку або вводиться в експлуатацію.

Статтею 11 Закону визначено, що продукція, що вводиться в обіг, надається на ринку або вводиться в експлуатацію, а згідно з деякими технічними регламентами також продукція, що виготовляється та/або вводиться в експлуатацію виробником для використання у власних цілях, повинна відповідати вимогам усіх чинних технічних регламентів, які застосовуються до такої продукції, крім випадків, визначених у статті 12 цього Закону та у відповідних технічних регламентах.

Правове регулювання обігу медичних виробів для діагностики in vitro здійснюється відповідно до Технічного регламенту щодо медичних вироби для діагностики in vitro, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 № 754 (далі Технічний регламент). Пунктом 7 Технічного регламенту встановлено, що введення в обіг та експлуатацію виробів, на які поширюється дія цього Технічного регламенту, дозволяється в разі, коли вони повністю відповідають вимогам цього Технічного регламенту. Відповідно до зазначеного Технічного регламенту: застосування за призначенням застосування медичного виробу відповідно до цілей, зазначених виробником у маркуванні та/або інструкції із застосування;

медичний виріб для діагностики in vitro медичний виріб, зокрема реагент, калібратор, контрольний матеріал, набір, інструмент, апаратура, обладнання або система, що застосовуються як окремо, так і в поєднанні між собою і що призначені виробником для застосування in vitro для дослідження зразків, зокрема зразків крові і тканин, отриманих з організму людини виключно (або з основною метою) для одержання інформації: стосовно фізіологічного або патологічного стану; стосовно вродженої аномалії; для визначення безпеки і сумісності з потенціальними реципієнтами; для моніторингу терапевтичних заходів.

З огляду на викладене, медичними виробами in vitro вважаються вироби, які призначені виробником для застосування в цілях діагностики пацієнта в разі захворювання.

Однак, ОСОБА_4 будучи уповноваженою особою з проведення закупівлі, внаслідок неналежного виконання своїх посадових обов`язків, через несумлінне ставлення до них, не передбачаючи можливості настання суспільно-небезпечних наслідків свого діяння, хоча в силу займаної посади та досвіду роботи повинна була і могла їх передбачити, будучи достовірно обізнаною із порядком організації та проведення публічних закупівель, діючи від імені

КНП «ООДКЛ» ООР, в порушення ст. ст. 5, 31 Закону України «Про публічні закупівлі», п. п. 1.3. та п. п. 6.2 Положення про уповноважену особу, не забезпечила об`єктивність та неупередженість процесу організації та проведення процедури закупівлі в інтересах замовника, не відхиливши тендерну пропозицію ТОВ «АЛТ Україна ЛТД», як таку що не відповідає вимогам щодо предмета закупівлі та технічної специфікації, як наслідок 08.03.2023 прийняла рішення щодо визначення переможця закупівлі та придбання КНП «ООДКЛ» ООР, медичного обладнання ДК 021-20-8 «Детектори та аналізатори» (НК 024:2019 16867 Проточний цитометр (Проточний цитометр у комплектації двома лазерами).

У подальшому, за результатами прийнятого ОСОБА_4 рішення, між КНП «ООДКЛ» ООР та ТОВ «АЛТ Україна ЛТД» укладено договір № 1055/ВТ від 16.03.2023 на придбання обладнання медичного призначення код товару ДК 021-20-8 «Детектори та аналізатори» (НК 024:2019 16867 Проточний цитометр (Проточний цитометр у комплектації двома лазерами) вартістю 8 250 000 грн, який не призначений виробником для проведення діагностичних процедур, а відтак не є медичним виробом для діагностики in vitro.

Далі, 24.04.2023 року на підставі видаткової накладної № ХА000527 від 24.04.2023 та платіжних інструкцій, на рахунок ТОВ «АЛТ Україна ЛТД» перераховано грошові кошти у сумі 8 250 000 грн та КНП «ООДКЛ» ООР поставлено обладнання, яке не використовується під час лікування, у зв`язку із тим, що не відповідає вимогам технічного регламенту.

Таким чином, ОСОБА_4 внаслідок неналежного виконання своїх службових обов`язків, через несумлінне ставлення до них, хоча в силу займаної посади та досвіду роботи повинна була і могла їх передбачити, порушення ст. ст. 5, 31 Закону України «Про публічні закупівлі», п. п. 1.3, 6.2, Положення про уповноважену особу, не забезпечила об`єктивність та неупередженість організації і проведення процедури закупівлі в інтересах замовника, визначення переможця процедури закупівлі під час проведення відкритих торгів щодо придбання медичного обладнання призначення код товару ДК 021-20-8 «Детектори та аналізатори» (НК 024:2019 16867 Проточний цитометр (Проточний цитометр у комплектації двома лазерами)), що стало підставою для укладення з ТОВ «АЛТ Україна ЛТД» договору № 1055/ВТ від 16.03.2023 та придбання обладнання, яке заборонено для використання під час лікування, вартістю 8 250 000 (вісім мільйонів двісті п`ятдесят тисяч) грн, чим спричинила збитки КНП «ООДКЛ» ООР на вказану суму, яка згідно Примітки 4 до ст. 364 КК України в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваних мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину, та є тяжкими наслідками.

За викладених обставин, 31.03.2025 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України за кваліфікуючими ознаками: службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки.

Сторона обвинувачення звертається з клопотанням до слідчого судді і просить обрати відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, обґрунтовуючи його тим, що остання обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого їй злочину, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваної.

В судовому засіданні -

Прокурор вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі та просив клопотання задовольнити.

Захисник підозрюваної заперечувала проти задоволення клопотання, та зазначила, що підозра цілком не обґрунтована, ризики не доведені. Підзахисна має стійкі соціальні зв`язки, одружена, на утримані двоє дітей, доглядає за батьками-пенсіонерами. Батько є інвалідом 2 групи. Долучила письмові заперечення з характеризуючи ми документами, та документами які на її думку спростовують повідомлення про підозру. Просила відмовити та застосувати запобіжний захід особисте зобов`язання.

Підозрювана заперечувала щодо обставин за якими їй повідомлено про підозру, просила відмовити в клопотанні прокурора.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання та додані в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя прийшов до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. ч. 1, 2, 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 31.03.2025 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України за кваліфікуючими ознаками: службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки.

Обґрунтованість пред`явленої підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України підтверджується зібраними у ході досудового розслідування матеріалами, зокрема: протоколом тимчасового доступу в КНП «ООДКЛ» ООР; висновком судово-економічної експертизи № 24-3461 від 19.02.2025 року, згідно якого підтверджується постачання товару до КНП «ООДКЛ» ООР за договором № 1055/ВТ від 16.03.2023 року проточного цитометру вартістю 8 250 000 грн.; показаннями працівників КНП «ООДКЛ» ООР, отриманими в ході їх допиту в якості свідків.

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, у зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

Слідчий суддя дослідивши матеріали додані в обґрунтування пред`явленої підозри, а також приймаючи до уваги вищевказані рішення ЄСПЛ, вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості ОСОБА_4 у вчиненні злочину, а лише на підставі долучених до клопотання матеріалів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення останньою кримінально-протиправних дій.

Щодо посилання прокурора на існування в рамках кримінального провадження ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що ОСОБА_4 може: переховуватися від органу досудового розслідування та суду та впливати на свідків в рамках кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до наступного.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винною у його вчиненні у випадку направлення обвинувального акту до суду, а також те, що ОСОБА_4 має право вільно виїжджати за межі України, слідчий суддя вважає доведеним прокурором існування ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику можливого переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та суду.

Також, слідчий суддя звертає увагу на те, що в рамках даного кримінального провадження наявні свідки, на показання яких сторона обвинувачення на теперішній час посилається в обґрунтування існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а тому приходить до переконання про наявність ризику у вигляді можливого незаконного впливу підозрюваною на свідків, які можуть повідомити важливі обставини імовірного вчинення злочину.

При цьому, ризик незаконного впливу на свідків є об`єктивним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Слідчий суддя враховує, що метою застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ніж домашній арешт, на даний час в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваною обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваною ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної можливо шляхом застосування відносно такої особи запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а відтак підстав для застосування відносно останньої більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання сторони обвинувачення та застосування відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби із покладенням на неї обов`язків, передбачених п. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 31.05.2025 року, включно, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 у період часу з 23:00 години по 06:00 годину, за виключенням необхідності залишити житло під час оголошення повітряної тривоги.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 31.05.2025 року, включно, в межах строку досудового розслідування, обов`язки визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді за кожною вимогою;

-не відлучатися за межі України без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Копію ухвали про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1