Справа № 297/2549/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.03.2025 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря: ОСОБА_4 ,

учасників судового розгляду: прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 11-кп/4806/681/23 за апеляційною скаргою першого заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу Берегівського районного суду Закарпатської області від 18 грудня 2020 року про виправлення описки допущеної у вироку Берегівського районного суду Закарпатської області від 07 грудня 2020 року щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, раніше судимого, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 389 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Вироком Берегівського районного суду Закарпатської області від 07 грудня 2020 року, ОСОБА_7 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 389 КК України та призначено йому покарання у вигляді 2 місяців арешту.

На підставі ч. 1 ст. 71 КК України, з урахуванням приписів ст. 72 КК України, до призначеного покарання за цим вироком повністю приєднано не відбуту частину покарання за вироком Берегівського районного суду Закарпатської області від 11.09.2020 року та за сукупністю вироків остаточно призначено ОСОБА_7 покарання у виді 3 (трьох) місяців 12 (дванадцять) днів арешту.

Строк відбування покарання ОСОБА_7 рахується з моменту його затримання.

Ухвалою Берегівського районного суду Закарпатської області від 18 грудня 2020 року виправлено описку допущену в резолютивній частині вироку Берегівського районного суду Закарпатської області від 07 грудня 2020 року відносно ОСОБА_7 та прийнято рішення викласти резолютивну частину вироку в наступній редакції:

«Визнати ОСОБА_7 винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ст. 389 ч. 2 КК України та призначити йому покарання у вигляді 3 (трьох) місяців арешту.

На підставі ч. 1 ст. 71 КК України, з урахуванням приписів ст. 72 КК України, до призначеного покарання за цим вироком повністю приєднати не відбуту частину покарання за вироком Берегівського районного суду Закарпатської області від 11.09.2020 року та за сукупністю вироків остаточно призначити ОСОБА_7 покарання у виді 3 (трьох) місяців 12 (дванадцять) днів арешту.

Строк відбування покарання ОСОБА_7 рахувати з моменту його затримання».

На вказану ухвалу суду прокурор подав апеляційну скаргу, в якій вказав, що оскаржувана ухвала суду є незаконною через неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, а тому підлягає скасуванню, оскільки суд першої інстанції, вказавши про неправильне призначення ОСОБА_7 покарання за ч. 2 ст. 389 КК України у вигляді 2 місяці арешту, вирішив питання, обумовлені ст. 374 КПК України, так помилка повинна бути усунута судом апеляційної інстанції при перегляді судового рішення, і аж ніяк5 судом, який постановляв вирок шляхом виправлення описки. Просить суд, оскаржувану ухвалу суду скасувати.

Судове провадження розглядається за відсутності обвинуваченого, захисника, неявка яких з урахуванням положень ч. 4 ст. 405 КПК України не перешкоджає його розгляду. При цьому враховується, що вказані особи належним чином повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, а також те, що від них не надходили заяви чи клопотання про відкладення розгляду судового провадження на інший термін та відомості про поважність причин їх неявки.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора ОСОБА_5 , яка підтримала апеляційну скаргу та просила таку задовольнити, перевіривши матеріали кримінального провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З норми закону вбачається, що питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні за участю учасників судового провадження чи у їх відсутності за умови належного повідомлення про дату, час і місце засідання.

Під час перевірки матеріалів кримінального провадження встановлено, що суд першої інстанції, в порушення вимог ч. 2 ст. 379 КПК України, вирішив питання про виправлення описки у відсутності учасників судового провадження, яких не було належним чином повідомлено про дату, час і місце засідання.

Відповідно до вимог ст. 136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вказаних вище вимог ст. 136 КПК України суд першої інстанції не дотримався, і всупереч положенням ч. 2 ст. 379 КПК України, вирішив питання про виправлення описки у відсутності учасників судового провадження, зокрема прокурора, що є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Згідно з тлумаченням у словниках, арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки, а описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів.

Тобто, до описок у судовому рішенні може належати написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат, тощо. Виправлення описки не може змінювати зміст судового рішення.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку.

Ухвалою Берегівського районного суду Закарпатської області від 18 грудня 2020 року виправлено описку допущену в резолютивній частині вироку Берегівського районного суду Закарпатської області від 07 грудня 2020 року відносно ОСОБА_7 та прийнято рішення викласти резолютивну частину вироку в наступній редакції:

«Визнати ОСОБА_7 винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ст. 389 ч. 2 КК України та призначити йому покарання у вигляді 3 (трьох) місяців арешту.»

Таким чином, ухвалою Берегівського районного суду Закарпатської області від 18 грудня 2020 року виправлено описку допущену в резолютивній частині вироку Берегівського районного суду про виправлення описки, суд першої інстанції фактично вирішив питання про призначення покарання, що обумовлено ст. 374 КПК України, тобто змінив суть прийнятого рішення, викладеного у вироку суду від 07.12.2020.

При цьому, ухвалою про виправлення описки в судовому рішенні, суд змінив не лише саме рішення, а й мотиви ухвалення такого рішення, що є істотним порушенням вимог ч. 1 ст. 379 КПК України.

Окрім того, колегія суддів вважає, що вирішення питання щодо неправильного застосування норм кримінального закону, допущеного судом першої інстанції, не є опискою та не може бути виправлено цим же судом самостійно.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України, підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Допущені судом першої інстанції порушення вимог кримінального процесуального закону, колегія суддів відповідно до вимог ч. 1 ст. 412 КПК України визнає істотними та такими, які перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, що є підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.

Отже, ухвала Берегівського районного суду Закарпатської області від 18.12.2020 про виправлення описки у вироку цього ж суду від 07.12.2020 у кримінальну провадженні по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 389 КК України, підлягає скасуванню.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 407 КПК України суд апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу суду першої інстанції після скасування судового рішення має право ухвалити нове судове рішення, закрити кримінальне провадження або призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

У апеляційному провадженні, за результатами розгляду якого скасовується судове рішення про виправлення описки, апеляційний суд після скасування ухвали суду має право ухвалити рішення про призначення нового розгляду в суді першої інстанції.

У даному провадженні суд апеляційної інстанції вважає за можливе не реалізовувати своє право на призначення нового розгляду в суді першої інстанції після скасування ухвали суду першої інстанції про виправлення описки, виходячи з обставин, за яких було ухвалено судове рішення, яке скасовується.

Виправлення описки у вироку Берегівського районного суду Закарпатської області від 07.12.2020 у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_7 , було ініційовано самим судом, який за власною ініціативою вніс виправлення в текст зазначеного судового рішення, ухвалою від 18.12.2020.

За відсутності заяв учасників кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи про виправлення допущених в судовому рішенні описки, очевидних арифметичних помилок, які б підлягали розгляду в суді першої інстанції після скасування ухвали про виправлення описки немає підстав для призначення нового розгляду в суді першої інстанції.

Отже, після скасування ухвали Берегівського районного суду Закарпатської області від 18.12.2020 про виправлення описки у вироку цього ж суду від 07.12.2020 у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_7 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 389 КК України, суд апеляційної інстанції не призначає нового розгляду в суді першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 407 КПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу першого заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу Берегівського районного суду Закарпатської області від 18 грудня 2020 року про виправлення описки допущеної у вироку Берегівського районного суду Закарпатської області від 07 грудня 2020 року щодо обвинуваченого ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 389 КК України, скасувати.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і на неї може бути подана касаційна скарга безпосередньо до Касаційного кримінального суду в складі Верховного Суду протягом трьох місяців із дня її проголошення.

Судді