Справа №705/1828/25
1-кс/705/463/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2025 року м.Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Умань Черкаської області подане старшим слідчим СВ Уманського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 по кримінальному провадженню № 0000448 від 26.03.2025 клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Ятранівка Уманського району Черкаської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України,

У С Т А Н О В И В:

Слідчий Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, що погоджене прокурором Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що в провадженні СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000448 від 26.03.2025 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.03.2025 о 18 годині 07 хвилин ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння на узбіччі вулиці Площа Соборності в с. Ятранівка Уманського району Черкаської області, біля домоволодіння № 1, в ході раптово виниклого непорозуміння з ОСОБА_7 , внаслідок злочинної недбалості, не передбачаючи можливості настання смерті останнього від вчиненого ним діяння, хоча повинен був та міг її передбачити, повинен і міг передбачити, що від його удару ОСОБА_7 може впасти і отримати смертельне ушкодження, з метою спричинення тілесних ушкоджень наніс один умисний удар кулаком лівої руки в область обличчя останнього. Від отриманого удару ОСОБА_7 , будучи в стані алкогольного сп`яніння, втратив рівновагу і впав на спину, вдарившись потиличною частиною голови об землю, внаслідок чого отримав тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми з переломом кісток основи черепа, крововиливів під м?які мозкові оболонки та травматичного набряку головного мозку, які згідно Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затвердженого Наказом МОЗ від 17.01.1995 № 6, відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння, та від яких потерпілий помер.

26.03.2025 о 23 год. 31 хв. ОСОБА_4 був затриманий відповідно до ст. 208 КПК України.

27.03.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України, а саме в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: електронним рапортом інспектора чергового ЧЧ СМ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області від 26.03.2025; протоколом огляду місця події від 26.03.2025; протоколом затримання ОСОБА_4 від 26.03.2025; показами потерпілої ОСОБА_8 від 27.03.2025; показаннями свідків ОСОБА_9 від 26.03.2025, ОСОБА_10 від 27.03.2025, ОСОБА_11 від 27.03.2025, ОСОБА_12 від 27.03.2025, свідка ОСОБА_13 від 28.03.2025; протоколом про результати зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж (електронних інформаційних систем) від 26.03.2025; протоколом огляду відеозапису від 26.03.2025; протоколом огляду предмету від 27.03.2025; протоколом огляду трупа від 27.03.2025.

Підставами застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може здійснити дії, передбачені п .п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

У клопотанні просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового слідства, терміном на 60 днів, без визначення розміру застави.

Прокурор в судовому засіданні повністю підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу, оскільки ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України. Вважає, що наявні ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки усвідомлюючи, що за вчинене діяння йому загрожує покарання до п`яти років позбавлення волі; може незаконно впливати на свідків, з метою зміни їх показів на його користь, а також перешкоджати кримінальному провадженню шляхом неявки до слідчого, враховуючи його поведінку під час вчинення кримінального правопорушення, а саме зникнення з місця події, що може бути розцінене як переховування від правоохоронних органів. У зв`язку з чим для забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 просить застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення йому розміру застави, оскільки його дії були пов`язані із застосуванням насильства та призвели до смерті потерпілого.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, оскільки вважає, що його підзахисний не переховувався від правоохоронних органів, що підтверджується протоколом його затримання та відеозаписом з камер відеоспостереження самої події. Враховуючи особу підозрюваного, в тому числі відсутність судимостей, його поведінку та визнання ним вини, просить суд відмовити в задоволення клопотання та обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту, що буде на його думку достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки його підзахисного.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію захисника, підтвердив, що дійсно мала місце сутичка між ним потерпілим, в ході якої він наніс тому удар та потерпілий впав на землю, після чого він пішов у справах. Зазначив, що він не намагався уникнути відповідальності та не мав наміру переховуватися від правоохоронних органів, оскільки того ж дня був затриманий працівниками поліції у себе вдома. Просив суд обрати йому запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Слідчий суддя, вислухавши думку осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, вивчивши матеріали клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Уманського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000448 від 26.03.2025 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України.

26.03.2025 ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України, а 27.03.2025 йому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України.

Копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, у відповідності до ч. 2 ст. 184 КПК України, підозрюваному ОСОБА_4 та його захиснику вручені своєчасно.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

У відповідності з приписами ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності такі обставини, як вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан; наявність судимостей; а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Під час розгляду клопотання, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи лише з фактичних даних, зазначених у доданих до клопотання документах, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України, за викладених у клопотанні обставин, що підтверджується наявними доказами, зібраними у кримінальному провадженні, копії яких додані до клопотання про обрання запобіжного заходу.

Аналіз змісту наданих слідчому судді доказів, з огляду на їх вагомість та взаємозв`язок, дає підстави вважати, що обставини, з якими пов`язана подія кримінального правопорушення, у своїй сукупності свідчать про об`єктивність обґрунтованості підозри на даній стадії досудового розслідування.

Також слідчий суддя вважає доведеною наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні необережного нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, усвідомлюючи значення своїх протиправних дій та їх наслідки, в разі визнання його вини може розцінити це більш небезпечним ніж переховування та втеча, а тому є ризик ухилення підозрюваного від органу досудового розслідування чи суду. Також суд вважає наявним та можливим ризик незаконного впливу на свідків, з метою зміни їх показів на його користь та не виключається ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, враховуючи, що раніше він притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного з насильством, судимість за яке на даний час погашена.

Разом із цим, відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

За приписами пункту 3 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Імперативними положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Законним є арешт за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Відповідно до статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд встановлює, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тримання під вартою направлено на полегшення здійснення правосуддя та забезпечення громадського порядку та обирається як запобіжний захід при наявності підстав вважати, що інші (більш м`які) запобіжні заходи, можуть не забезпечити виконання підозрюваним (обвинуваченим) обов`язків та його належної поведінки.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. 1 та 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За встановлених під час розгляду клопотання обставин слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що перебуваючи на волі, ОСОБА_4 переховувався від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджав кримінальному провадженню або йому повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, а отже й те, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою на даному етапі досудового розслідування не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Слідчий суддя, вирішуючи питання про обрання підозрюваному запобіжного заходу, враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно яких обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, при цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Одночасно, суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Також згідно правової позиції Європейського суду з прав людини (пункт 17 рішення ЄСПЛ у справі «Вітторіо та Луіджи Манчіні протит Італії», пункт 63 рішення ЄСПЛ у справі «Лавентс проти Латвії»), за наслідками та способами застосування міри запобіжного заходу, як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей підпункту «с» пункту 1 статті 5 Європейської конвенції з прав людини.

Так, відповідно до приписів ч. ч. 1, 2 та 6 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Оскільки прокурором в судовому засіданні не доведено необхідних підстав для застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, то з урахуванням обставин справи та особи підозрюваного, який має постійне місце проживання та є особою не судимою, слідчий суддя дійшов висновку про часткове задоволення клопотання та вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на два місяці з забороною цілодобово залишати місце проживання та покладенням на нього певних обов`язків для запобігання наявним ризикам, що забезпечить право підозрюваного на належний рівень життя та його належну процесуальну поведінку.

Під час розгляду клопотання встановлено, що постійним місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 є: АДРЕСА_1 . Отже, домашній арешт слід застосувати до підозрюваного за місцем його фактичного проживання.

Визначаючи строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя бере до уваги, що у даному випадку тривалість застосування запобіжного заходу строком на два місяці є виправданою внаслідок особливостей способів доказування та отримання доказів для з`ясування всіх обставин кримінального провадження.

Суд вважає, що з урахуванням обставин справи, наявних доказів вчиненого злочину, особи підозрюваного, на цей час до ОСОБА_4 не може бути застосовано інший більш м`який запобіжний захід ніж цілодобовий домашній арешт.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 193-197, 202, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною цілодобово залишати житло на строк два місяці, тобто до 28.05.2025 включно.

Покласти на ОСОБА_4 протягом встановленого строку домашнього арешту наступні процесуальні обов`язки:

- цілодобово не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України.

Підозрюваного ОСОБА_4 звільнити з-під варти негайно після його доставлення до місця проживання.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Роз`яснити, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. У випадку порушення умов запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та визначених обов`язків, до підозрюваного може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Роз`яснити, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. У випадку порушення умов запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та визначених обов`язків, до підозрюваного може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покласти на Уманське районне управління поліції ГУНП в Черкаській області.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1