У Х В А Л А

04 квітня 2025 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції), захисниці ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції), провівши відкрите судове засідання в місті Кривому Розі, по кримінальному провадженню стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Суми Сумської області, з середньою освітою, раніше не судимого, неодруженого, не маючого на утриманні малолітніх, неповнолітніх дітей, непрацездатних осіб, військовослужбовця військової служби за призовом під час загальної мобілізації військової частини НОМЕР_1 , який перебував у розпорядженні командира військової частини НОМЕР_1 , військове звання «солдат», зареєстрований та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 Кримінального кодексу України, заявлене в рамках кримінального провадження № 0000481 від 13.06.2024 року,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 надійшло вищевказане кримінальне провадження.

Щодо обвинуваченого ОСОБА_4 застосований запобіжний захід - тримання під вартою, останній день тримання під вартою 12.04.2025 року.

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання і вважав доцільним продовжити тримання обвинуваченого під вартою, посилаючись на ризики вчинення іншого кримінального правопорушення, переховування від органу досудового розслідування чи суду. Оскільки розглянути кримінальне провадження до закінчення дії запобіжного заходу не виявляється можливим просив продовжити його дію.

Обвинувачений та захисниця заперечували щодо продовження строку тримання під вартою, просили розглянути можливість визначення альтернативного запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, оскільки тримання під вартою є досить суровим запобіжним заходом, у випадку продовження запобіжного заходу просили визначити заставу. Обвинувачений зазначив, що потребує лікування в медичній установі.

Як слідує з обвинувального акту ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину - санкція статті якого передбачає позбавлення волі стоком від п`яти до десяти років.

Метою застосування запобіжного заходу відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінально-процесуальних обов`язків; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання сторони обвинувачення про продовження запобіжного заходу тримання під вартою суд враховує стадію судового розгляду, дані про особу обвинуваченого; тяжкість покарання, яке загрожує йому у разі визнання його винним; можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, а тому наявні ризики, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Суд враховує, що на час вирішення питання щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, судовий розгляд не може бути закінчений з об`єктивних причин.

Суд зважає, що тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у випадку визнання його винуватими у вчиненні злочину, не є самостійною підставою для застосування запобіжного заходу проте як за національним законодавством (п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України), так і за практикою Європейського суду з прав людини, є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (справа «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року).

В Україні введено воєнний стан, що також є відповідним ризиком, який з врахуванням даних про особу обвинуваченого, додатково свідчить про правильність доводів прокурора, оскільки в зазначених умовах здійснення контролю за обвинуваченим правоохоронними органами, в разі застосування до нього інших більш м`яких запобіжних заходів є ускладненим.

Верховна Рада України 6 лютого прийняла у першому читанні за основу і в цілому Строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року на 90 діб. Триває широкомасштабна агресія рф проти України. Під час постійних ракетних атак та збройної агресії ризик переховування осіб, значно зростає погіршення загальної ситуації безпеки та підвищується необхідність в посиленні заходів щодо забезпечення національної безпеки.

Суд зазначає, що ця обставина не залежить від обвинуваченого, проте вона об`єктивно існує та її не можна не враховувати. Ворог значно посилив атаки на інфраструктуру та енергетику України. Триває пошкодження енергооб?єктів та погодинні відключення електроенергії внаслідок російських масованих ракетно-дронових атак. Ці атаки носять системний характер. Отже застосування засобів електронного контролю досить обмежене і не є наразі достатньо ефективним.

Доказів того, що стан здоров`я ОСОБА_4 не допускає тримання його під вартою, суду не надано, а тому перешкод для утримування його в умовах гауптвахти немає.

На підставі викладеного та з метою забезпечення участі обвинуваченого в розгляді кримінального провадження, суд вважає необхідним продовжити обвинуваченому строк дії заходу забезпечення кримінального провадження (запобіжного заходу) у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи тяжкість та обставини вчиненого злочину, особу обвинуваченого, який раніше не судимий, його майновий стан та вік, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Підстав вважати вказаний розмір застави завідомо непомірним для обвинуваченого, суд не вбачає, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втратити заставу, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання перешкоджати встановленню істини у провадженні.

У разі внесення обвинуваченим застави, суд вважає за необхідне покласти на нього певні обов`язки, з передбачених ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 181, 199, 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити захід забезпечення кримінального провадження щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у виді тримання під вартою в умовах гауптвахти до 02 червня 2025 року включно.

Визначити заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн, які можуть бути внесені обвинуваченим або заставодавцем на відповідний рахунок до спливу терміну тримання під вартою.

Роз`яснити, що обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у визначеному судом розмірі протягом дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При внесенні суми застави у визначеному судом розмірі, обвинувачений підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, на обвинуваченого ОСОБА_4 , покласти наступні обов`язки: прибувати до суду на кожний виклик; не відлучатися із населеного пункту, де він проживає, без дозволу суду.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у цій ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі гауптвахти.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області та Криворізьку спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі якщо він будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього даною ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали вручити сторонам кримінального провадження, направити уповноваженій особі за місцем ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст судового рішення складено 04 квітня 2025 року.

Суддя ОСОБА_1