У Х В АЛ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002837 від 28.09.2024, відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чугуїв Харківської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, розлучений, стрільць-помічник гранатометника ІНФОРМАЦІЯ_3 у військовій частині НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на два місяці.

З поданого клопотання вбачається, що Солом`янським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002837 від 28.09.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що з 06.08.2024 по теперішній час ОСОБА_5 є номером обслуги ІНФОРМАЦІЯ_4 у військовій частині НОМЕР_1 .

Згідно зі ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Відповідно до ст. 92 Конституції України правовий режим власності визначається виключно законами України.

Згідно зі ст. 178 Цивільного кодексу України об`єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід`ємними від фізичної чи юридичної особи.

Відповідно до ст. 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності невстановлена судом.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оборону України» та ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

З 24.02.2022 згідно Указів Президента України, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на території України було введено та продовжено воєнний стан.

Будучи військовослужбовцем, ОСОБА_5 , окрім вищенаведеного, згідно з вимогами ст. ст. 11, 12, 16, 49 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. ст. 1, 3, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, повинен свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, бути дисциплінованим, постійно бути зразком високої культури, скромності і витримки, берегти військову честь, захищати свою і поважати гідність інших людей, поводитися з гідністю і честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків.

Однак, всупереч вищенаведеним нормативно-правовим актам, ОСОБА_7 вчинив кримінальне правопорушення проти власності за таких обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.09.2024, приблизно о 07:00 год., ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , за попередньою змовою групою осіб, в період дії воєнного стану, проникли до будинку за адресою: АДРЕСА_3 та здійснили напад на гр. ОСОБА_9 із застосуванням насильства, яке є небезпечним для життя та здоров`я, в ході якого відкрито заволоділи грошовими коштами в сумі 40 000 грн., золотим ланцюжком, який був зірваний з шиї потерпілої, 100 доларів США, які були в кишені куртки в шафі; ручним годинником «Royal London» золотого кольору, трьома пляшками коньяку, ножами в кількості 10 шт., двома спортивними сумками, ручним годинником «Sharp», поділивши між собою порівну.

Після вчинення розбійного нападу, поєднаного із застосуванням насильства небезпечного для життя потерпілої ОСОБА_9 , вчиненого за попередньою змовою групою осіб та поєднаного з проникненням у житло, в умовах воєнного стану, ОСОБА_8 та ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, а сам у нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаному із застосуванням насильства, яке є небезпечним для здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло, в умовах воєнного стану.

01.10.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 02.10.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 28.11.2024 включно, із утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 17.10.2024 підозрюваного ОСОБА_5 переміщено з гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 до ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком до 29.11.2024 включно.

27.11.2024 постановою керівника Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002837 від 28.09.2024 до 30.12.2024.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 27.11.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тобто строком до 30.12.2024 включно.

24.12.2024 сторонам кримінального провадження, а саме підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику повідомлено про завершення досудового розслідування та можливість ознайомитись з матеріалами кримінального провадження.

Отже, враховуючи необхідність ознайомлення з матеріалами кримінального провадження та виконання вимог ст. 291 КПК України, виникає необхідність вирішення питання про продовження підозрюваному строку дії запобіжного заходу, який 30.12.2024 закінчуються.

Крім того, слідчий вказує, що підставами підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази.

На думку слідчого, встановленні при застосуванні та продовженні запобіжного заходу ризики не зменшилися та їх запобігання можливо лише при продовженні строку запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти встановленим ризикам. Зокрема, звертає увагу на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі його засудження. Це все, за переконанням слідчого, свідчить про те, що підозрюваний буде переховуватися від органу досудового розслідування та/чи суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, може впливати на потерпілу та свідків, з метою зміни останніми показань в частині фактичних обставин, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний, будучи раніше судимим, на шлях перевиховання та виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та знову вчинив новий корисливий злочин, а також ОСОБА_5 на даний час не має постійного доходу, не працює, суспільно-корисною працею не займається, а тому з метою наживи може продовжити свою протиправну діяльність та вчиняти нові злочини майнового характеру.

При цьому, слідчий вказує, що більш м`які запобіжні заходи, застосовані до ОСОБА_5 , не можуть забезпечити належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, а також запобігти вище зазначеним ризикам.

У судовому засіданні прокурор клопотання слідчого підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини та просив продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 строком на 60 днів, без визначення розміру застави.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник у судовому засіданні не заперечували щодо задоволення клопотання.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали, якими прокурор та слідчий обґрунтовують доводи клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

З даних витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002837 від 28.09.2024 вбачається, що внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 187 КК України.

01.10.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 02.10.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 28.11.2024 включно, із утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 17.10.2024 підозрюваного ОСОБА_5 переміщено з гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 до ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком до 29.11.2024 включно.

27.11.2024 постановою керівника Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002837 від 28.09.2024 до 30.12.2024.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 27.11.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тобто строком до 30.12.2024 включно.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена ОСОБА_5 підозра станом на час розгляду даного клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і неможна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

У відповідності до положень ст.ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст.219 КПК України.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У судовому засіданні встановлено, що на даний час продовжують існувати ризики, встановлені при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , передбачені ст. 177 КПК України, на які вказує у клопотанні слідчий та обґрунтовує прокурор в судовому засіданні.

Даних про наявність підстав для зміни ОСОБА_5 запобіжного заходу на менш суворий, ніж тримання під вартою, судом при розгляді клопотання не встановлено, як і неможливості перебування в умовах СІЗО за станом здоров`я.

Враховуючи викладене, характер та спосіб вчинених дій, особу підозрюваного, а також тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, є підстави вважати, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Прокурором під час розгляду даного клопотання було доведено наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування, в порядку передбаченим цим Кодексом.

Встановлено, що 24.12.2024 сторонам кримінального провадження повідомлено про завершення досудового розслідування та надано підозрюваному та його захиснику на ознайомлення матеріали кримінального провадження.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Частиною 3 ст. 219 КПК України передбачено, що строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею.

Таким чином, в силу норм п. 5 ч. 1 ст. 3 та ст. 219 КПК України досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні завершено, однак, воно не вважається закінченим, оскільки у даному випадку обвинувальний акт до суду не направлено, у зв`язку з тим, що здійснюється виконання вимог ст. 290 КПК України - ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження, на виконання яких строки досудового розслідування не поширюються.

Відтак слідчий суддя вважає необхідним продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 на 60 (шістдесят) днів.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та правильності кваліфікації його дій судом при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

На підставі п.1 ч.4 ст. 183 КПК України суд не визначає розмір застави щодо ОСОБА_5 , оскільки злочин, передбачений ч. 1 ст. 115 КК України, у вчиненні якого він підозрюється, скоєний із застосуванням насильства.

Керуючись ст.ст. 131, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 - задовольнити.

Продовжити строк дії, обраного підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 23.02.2025 включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони Центрального регіону.

Строк дії ухвали до 23.02.2025.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1