Справа № 308/144/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 січня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Чепка В. В., за участі секретаря судових засідань Авдєєвої К. Т., розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу громадської організації «Центр запобігання та моніторингу надзвичайних ситуацій» в інтересах якої діє Мадіфуров Алі Рашидович, на бездіяльність уповноважених осіб Закарпатської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

встановив:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла скарга представника ГО «Центр запобігання та моніторингу надзвичайних ситуацій» Мадіфурова Алі Рашидовича, в якій він просить зобов`язати уповноважену особу Закарпатської обласної прокуратури внести відомості до ЄРДР за їх заявою від 11.12.2024 за фактами порушення посадовими особами ЦОВВ, МОВВ вимог чинного законодавства при впровадженні АСО (спеціальних систем оповіщення), оскільки останні, отримавши їх заяву, всупереч вимогам ст. 214 КПК України, відомості до ЄРДР не внесли.

Представник скаржника у судове засідання не з`явився. Згідно з прохальною частиною скарги просив її розглядати без участі представника скаржника.

Представник Закарпатської обласної прокуратури у судове засідання не з`явився. Подав до суду відповідь, яка була надана ГО «Центр запобігання та моніторингу надзвичайних ситуацій» у відповідь на звернення за вих. № 21-12-24 від 11 грудня 2024 року.

У зв`язку з відсутністю учасників процесу фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі, в їх сукупності, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною першою статті 303 Кримінального процесуального кодексу України, і даний перелік є вичерпним.

Зокрема, у відповідності до пункту 1 частини першої статті 303 Кримінального процесуального кодексу України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Слідчим суддею встановлено, що Державною службою України з надзвичайних ситуацій 01 лютого 2024 року направлено лист № 05-2161/163-2 до обласних та Київської міської військових (державних) адміністрацій про впровадження територіальних та місцевих автоматизованих систем централізованого оповіщення.

У листі вказано Державна служба України з надзвичайних ситуацій відповідно до пункту 4 частини другої статті 171 Кодексу цивільного захисту України здійснює методичне керівництво щодо створення та належного функціонування систем оповіщення цивільного захисту різних рівнів.

Відповідно до Плану заходів щодо реалізації Концепції розвитку та технічної модернізації системи централізованого оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 11 липня 2018 р. № 488-р у строк до грудня 2024 року:

1) обласні державні адміністрації зобов`язані здійснити реконструкцію територіальних автоматизованих систем централізованого оповіщення, а саме: впровадити (створити, модернізувати, вдосконалити) ТАСЦО; ввести в експлуатацію ТАСЦО;

2) органи місцевого самоврядування зобов`язані здійснити реконструкцію місцевих автоматизованих систем централізованого оповіщення, а саме: впровадити (створити, модернізувати, вдосконалити) МАСЦО; ввести в експлуатацію МАСЦО.

Відповідно до пункту 6 частини першої та пункту 6 частини другої статті 19 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування у сфері цивільного захисту належать, зокрема, створення за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, та підтримання в постійній готовності ТАСЦО та МАСЦО, здійснення їх модернізації та забезпечення функціонування.

У листі запропоновано поінформувати ДСНС про вжиті заходи щодо впровадження ТАСЦО та МАСЦО у строк до 01.03.2024.

19 грудня 2024 року Громадська організація «Центр запобігання та моніторингу надзвичайних ситуацій» зверталася до керівника Закарпатської обласної прокуратури із зверненням (в порядку ст. 21 Закону України «Про громадські об`єднання») вих. № 21-12-24 від 11 грудня 2024 року про вчинення кримінального правопорушення з посиланням на інформацію щодо поранених та загиблих на території України, а також щодо невжиття органами державної влади та органами місцевого самоврядування заходів щодо впровадження спеціальних систем оповіщення, та проханням порушити кримінальне провадження за викладеними у повідомленні обставинами.

Із листа першого заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури 31.12.2024 № 09/2-1502ВИХ-24 09/2-347-24 у відповідь на звернення ГО «Центр запобігання та моніторингу надзвичайних ситуацій», видно, що Закарпатською обласною прокуратурою звернення вих. № 21-12-24 від 11 грудня 2024 року розглянуто.

У відповіді прокурор повідомив, що у зверненні відсутні достатні дані про вчинення будь-якого кримінального правопорушення, а тому підстав для реєстрації вказаного звернення в ЄРДР не вбачається.

Зазначив, що у 2023 році Закарпатською ОВА з метою вирішення питання відсутності фінансування надсилались проектні пропозиції щодо створення МАСЦО на території Закарпатської області до МВС України та КМУ задля залучення міжнародної фінансової допомоги, що свідчить про вжиття заходів уповноваженим органом у відповідних правовідносинах. Водночас, питання прийняття рішення щодо створення МАСЦО, а також залучення для їх створення коштів місцевих та інших джерел належить до компетенції, зокрема, органів місцевого самоврядування.

Вивчивши зміст та доводи заяви, з якою представник Громадської організації «Центр запобігання та моніторингу надзвичайних ситуацій» звертався до прокурора, слід зазначити про таке.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем чи прокурором передбаченого ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

У свою чергу, за змістом положень ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування.

З наведених положень вбачається, що слідчий та прокурор хоча і не проводять до моменту внесення відомостей у ЄРДР перевірку обставин, викладених у заяві, однак аналізують її зміст, і саме ця інформація дає змогу визначити, чи містить заява достатньо відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Саме такий механізм початку досудового розслідування надає кожній особі право заявляти про їх вчинення та очікувати, що за відповідними фактами буде розпочате розслідування, водночас забезпечує можливість здійснювати досудове розслідування виключно за фактами вчинення кримінальних правопорушень та захищає інших осіб від необґрунтованого кримінального переслідування та процесуального примусу.

Вказане узгоджується з практикою Верховного Суду, який у своїх постановах наголошує на такому:

(1) «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова від 16.05.2019 у справі №761/20985/18);

(2) «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова від 30.09.2021 у справі №556/450/18).

(3) «…Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань у відповідності до положень частині 1 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у частині 4 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України» (постанова від 20.04.2023у справі №373/18/23).

З урахуванням викладеного, бездіяльність, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що зі звернення Громадської організації «Центр запобігання та моніторингу надзвичайних ситуацій» про кримінальне правопорушення від 11 грудня 2024 року не вбачається те, що обставини, викладені в заяві про вчинене кримінальне правопорушення, свідчать про наявність вчиненого кримінального правопорушення, заява не містить посилання на ознаки кримінального правопорушення, що дають можливість встановити його попередню кваліфікацію.

Також встановлено, що Закарпатською обласною прокуратурою розглянуто звернення Громадської організації «Центр запобігання та моніторингу надзвичайних ситуацій» та підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань не було встановлено.

У зв`язку із зазначеним, виходячи з того, що при зверненні із заявою про кримінальне правопорушення до повноважного органу досудового розслідування заявником усіх вимог кримінального процесуального закону дотримано не було при посиланні на факти, які викладені у заяві (повідомленні) та за відсутності об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення і підтверджували викладені у повідомленні (заяві) факти в їх сукупності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність оскаржуваної бездіяльності та про відсутність достатніх правових підстав для задоволення скарги.

Виходячи із вищевикладеного, слідчий суддя, оцінивши докази, надані сторонами у справі, їх належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, відповідно до статті 94 Кримінального процесуального кодексу України, дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги у повному обсязі.

Керуючись ст. 303, 304, 307 КПК України, слідчий суддя

постановив:

У задоволенні скарги громадської організації «Центр запобігання та моніторингу надзвичайних ситуацій» в особі Мадіфурова Алі Рашидовича на бездіяльність уповноважених осіб Закарпатської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя В. В. Чепка