Справа № 202/1857/25
Провадження № 1-кс/202/1754/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська клопотання старшого слідчого відділу РЗЗС СУ ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_4 , погоджене заступником керівника Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та додані до клопотання матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000007 від 18.10.2024 року у відношенні:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Дніпропетровськ, не одруженого, малолітніх та неповнолітніх осіб на утриманні не маючого, непрацездатних осіб на утриманні не маючого, із вищою освітою, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовеця військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, військової частини НОМЕР_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 (шістдесят) діб, без визначення розміру застави.

Клопотання вмотивовано тим, що відділом розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000007 від 18.10.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.3 ст.368, ч. 4 ст. 408, ч. 3, 4, 5 ст. 27 ч. 4 ст. 408, ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Встановлено, що наказом командира військової частини НОМЕР_2 від 04.11.2024 №316 ОСОБА_8 , 1986 р.н., був призначений командиром взводу резерву сержантського складу. Солдат ОСОБА_6 , 1994 р.н., проходив службу у військовій частині НОМЕР_1 .

ОСОБА_8 , діючи за змовою з ОСОБА_9 , організував дезертирство ОСОБА_6 за грошову винагороду, залучивши до протиправної діяльності військовослужбовця ОСОБА_10 (ВЧ- НОМЕР_3 ). 13.02.2025 ОСОБА_10 перевіз ОСОБА_6 до м. Дніпро, використовуючи службове посвідчення та паролі для безперешкодного перетину блокпостів.

Після цього ОСОБА_6 ухилився від військової служби, не повернувся до частини та незаконно перебував у м. Дніпро.

26.02.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України.

26.02.2025 ОСОБА_6 затримано на підставі п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України, у зв`язку з виниклими обґрунтованими обставинами, які дають підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину.

Викладені обставини у своїй сукупності дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.408 КК України та підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами.

У зв`язку з викладеним виникає необхідність у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,2,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу ОСОБА_6 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий вказує, що у слідства є достатні дані вважати, що ризики, передбачені п.п. 1,2,3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно наявні, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_6 інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, а тому він звернувся до слідчого судді з даним клопотанням.

В ході розгляду прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини, наявність обґрунтованої підозри та обґрунтованих ризиків, зазначивши про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, посилаючись на тяжкість вчиненого злочину, суспільну небезпеку вчиненого злочину, у зв`язку з чим просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Слідчий в судовому засіданні підтримав позицію прокурора.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків. Просив врахувати його міцні соціальні зв`язки та незадовільний стан здоров`я, у зв`язку з чим сторона захисту вважає, що застосування виняткового запобіжного заходу, яким є тримання під вартою, потенційно матиме небезпечні наслідки для підозрюваного та його стану здоров`я, а тому просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або особистого зобов`язання.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав захисника. Заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що його затримали незаконно. За станом здоров`я він не придатний до військової служби. Вважає, що він був незаконно мобілізований тому що під час ВЛК не було враховано стан його здоров`я. Коли вивезли на навчання він під час тренування неодноразово втрачав свідомість тому що має вади серця. Тому він переживав за своє життя.

Вислухавши доводи сторін, дослідивши надані докази, слідчий суддя прийшов до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України, та вручення стороні захисту копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 2 ст. 278 КПК України та ч. 2 ст. 184 КПК України відповідно.

Встановлено, що відділом розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000007 від 18.10.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.3 ст.368, ч. 4 ст. 408, ч. 3, 4, 5 ст. 27 ч. 4 ст. 408, ч. 1 ст. 114-1 КК України., що підтверджене витягом з ЄРДР та іншими матеріалами доданих до клопотання.

26.02.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України.

Щодо доводів сторони захисту щодо необґрунтованості підозри, слідчий суддя виходить із поняття «обґрунтована підозра».

Воно не визначене в національному законодавстві, але ж, застосовуючи рішення ЄСПЛ як джерело права, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України , слідчий суддя виходить з позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 р. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 р., «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 р.).

Із доданих до клопотання доказів вбачається, що є всі підстави вважати що кримінальне правпорушення мало місце і що підозрюваний може бути причетний до вчинення кримінального правопорушення, а тому на цій стадії процесу підозра є обґрунтованою.

До таких висновків слідчий суддя прийшов проаналізувавши надані до клопотання докази, а саме: витяг з ЄРДР, проміжні протоколи про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій, доповідні, довідки про самовільне залишення військової частини, протокол затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 26.02.2025 року, повідомлення про підозру від 26.02.2025, проткало пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_10 від 26.02.2025, речові докази та інші матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 КПК України,на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини, ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 3постанови Пленуму Верховного Суду України від 25 квітня 2003 року № 4 "Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства", запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Слідчим та прокурором доведено існування наступних ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності , тому що його повідомлено про підозру у вчиненні умисного, особливо тяжкого злочину, за яким законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років;

- підозрюваний має мотив та можливість вплинути на свідків, які разом з ним проходять військову службу в одній військовій частині, що фактично створить умови для здійснення впливу на безпосередніх свідків, у тому числі шляхом вмовляння, підкупу, залякування та здійснення стосовно останніх насильницьких дій.

Існування інших ризиків не доведено.

Слідчим суддею прийнято до уваги відомості про особу підозрюваного, який є військовослужбовцем, не одружений, має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки в силу ст.89 КК України раніше не судимий.

На підставі доводів сторін та вивчення матеріалів кримінального провадження слідчий суддя вважає доведеним, що на цій стадії досудового розслідування до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, т.щ. враховуючи тяжкість інкримінованого злочину, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч.1 статтею 177 цього Кодексу.

Суд не приймає доводи сторони захисту про можливість застоування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, тому що він є військовослужбовцем в умовах воєнного стану і виконання обов`язків , передбачених запобіжним заходом у вигляді домашнього арешту не узгоджується з обов`язками підозрюваного як військовослужбовця по несенню військової служби.

Визначити строк тримання під вартою 60 днів з дня затримання і повідомлення про підозру.

Разом з тим, враховуючи особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за можливе визначити підозрюваному розмір застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Враховуючи тяжкість вчиненого злочину та суспільно-небезпечні наслідки від діяння що підозрюваному інкримінується, та наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 302 800,00 грн.

На думку слідчого судді, застава саме у такому розмірі здатна забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

У разі внесення застави, на підозрюваного слід покласти обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

За таких обставин, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 176-178, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів до 26.04.2025 року включно із визначенням застави у розмірі 100 (сто) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 302 800,00 грн. (триста дві тисячі вісімсот гривень), які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, отримувач коштів: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, банк отримувача: Держказначейська служба України м. Київ, рахунок отримувача: UA0017442, призначення платежу: застава, № ухвали суду, П.І.Б. платника застави, , Код банку отримувача (МФО) 820172.

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити підозрюваного з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави згідно ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- повернутися до місця несення військової служби та не залишати місце перебування, повідомляючи слідчого, прокурора про зміну місця перебування;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, яким здійснюється досудове розслідування, прокурора або суду.

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на підозрюваного строком на два місяці, який починається з моменту звільнення з-під варти після внесення застави.

У разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді діє до 26.04.2025 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1