Провадження №1-кп/523/1405/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.08.2024 року року Суворовський районний суд м. Одеси у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , у присутності обвинуваченого, розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду обвинувальний акт з долученими до нього документами у кримінальному провадженні за №0000120 від 27.01.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст.407 ч.5 КК України,-

Встановив:

23.08.2024 року з Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону до Суворовського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт з наданими до нього документами за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст.407 ч.5 КК України.

Розглядаючи у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 суд вважає, що дане кримінальне провадження підсудне Суворовському районному суду м. Одеси.

Підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокуророві на даний час не вбачається.

Під час підготовчого судового засідання клопотань про здійснення виклику певних осіб, які братимуть участь у судовому розгляді та будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, передбачених ч.2 ст.315 КПК України не надійшло.

Питання про залучення захисника для здійснення захисту у суді вирішене у ході досудового розслідування.

Необхідності для виклику перекладача обвинувачений не потребує, оскільки є громадянином України та достатньо розуміє державну мову, якою ведеться судочинство.

З`ясувавши думку сторін, приймаючих участь у підготовчому судовому засіданні - прокурора ОСОБА_3 , який просив призначати судовий розгляд на підставі обвинувального акту та доданих до нього документів; захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого, які не заперечували проти призначення судового розгляду; дослідивши надані до суду матеріали, суд прийшов до висновку, що складений прокурором обвинувальний акт та додані до нього документи в основному відповідають вимогам діючого КПК України та є достатньо підстав для призначення судового розгляду у судовому засіданні.

З`ясувавши питання про визначення порядку судового розгляду, склад осіб, які братимуть участь у судовому засіданні, суд вважає за необхідне судовий розгляд проводити у відкритому судовому засіданні одноособово за обов`язковою участю прокурора, захисника, обвинуваченого.

Положеннями ст.316 КПК України регламентовано, що після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду. Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Крім цього, вивченням матеріалів встановлено, що під час досудового розслідування в рамках вищезазначеного кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суд м. Одеси стосовно ОСОБА_5 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням на гауптвахті в ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк дії ухвали суду припиняє свою дію 1.09.2024 року.

У ході підготовчого судового засідання прокурор надав письмове клопотання про застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання тим, що обвинувачений обґрунтовано обвинувачується у скоєнні інкримінованого йому злочину, яке відноситься до категорії тяжкого, під час досудового розслідування переховувався від органу досудового розслідування, внаслідок чого був затриманий, будучи військовослужбовцем, в умовах воєнного стану у зв`язку з чим ризики, передбачені ст.ст.177, 178 КПК України не змінилися та дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно пливати на свідків, які ще не допитані у суді, вчинити інше кримінальне правопорушення, вбачається грубе порушення військової дисципліни, більш м`які запобіжні заходи, на думку прокурора, не можуть забезпечити належної поведінки обвинуваченого та запобігти ризикам.

Дослідивши надані до суду матеріали, приймаючи до уваги особу ОСОБА_5 , тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_5 та покарання, що загрожує у разі визнання особи винною, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду або вдатися до спроб будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню; вислухавши думку учасників процесу - захисника ОСОБА_4 яка заперечувала проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, вважаючи клопотання не доведеним, вказуючи, що підзахисний пояснював обставини та поважність причини залишення військової частини, його дружина була породіллям, яку забрали до лікарні з ускладненнями, двоє його малолітніх дітей залишилися без нагляду, взагалі на його утриманні троє дітей, при цьому він готовий продовжувати службу, вину визнавав, крім того є зміни в законодавстві, можливо буде розглянуте питання про закриття кримінального провадження, вказані прокурором ризики є не доречними, у зв`язку з чим просила змінити відносно підзахисного запобіжний захід на більш м`який; обвинуваченого, який приєднався до думки захисника; враховуючи положення ст.315 ч.3 КПК України, оцінюючи у сукупності викладені доводи, суд вважає за необхідне продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» за наступними підставами.

За змістом положень ст.315 ч.3 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

За змістом ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

З урахуванням вищевикладеного, приймаючи до уваги, що судовий розгляд по справі тільки призначений, за змістом пред`явленого обвинувачення дії ОСОБА_5 за ст.407 ч.5 КК України відповідно до положень ст.12 КК України відносяться до тяжкого злочину, приймаючи до уваги особу обвинуваченого, який, виходячи зі змісту обвинувального акту, свідомо вчинив умисне кримінальне правопорушення в умовах воєнного стану, що дає підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, або іншим чином перешкоджати розгляду кримінального провадження, не виключається ймовірність вчинення іншого кримінального правопорушення, у зв`язку з чим суд дійшов до висновку що раніше обраний запобіжний захід відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та ступеню тяжкості інкримінованого обвинуваченому діяння, на теперішній час ризики, передбачені ст.177 КПК України не втратили своєї актуальності, що унеможливлює застосування щодо обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, будь-яких виключних обставин, які б були перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом не встановлено.

Разом з цим статтею 183 ч.3 КПК України регламентовано, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

При цьому зі змісту положень ст.183 ч.4 п.5 абзац 3 КПК України під час дії воєнного стану суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України, що є правом а не обов`язком суду.

Відповідно положень ст.182 ч.4 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно положення ст.182 ч.5 п.2 КПК України розмір застави у кримінальному провадженні визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням особи обвинуваченого, приймаючи до уваги характер і обставини інкримінованого обвинуваченому діяння за ст.407 ч.5 КК України, вчиненого в умовах воєнного стану, та наявність встановлених у судовому засіданні ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд вважає за можливе в якості альтернативного запобіжного заходу та гаранту виконання обов`язків визначити розмір застави у межах розміру, передбаченого п.2 ч.5 ст.182 КПК України, який передбачений для осіб обвинувачених у вчиненні тяжкого злочину - а саме 60 розмірів прожиткового мінімуму, що станом на 1.01.2024р. складає 3028 гривень, тобто 181680 гривень, що на думку суду буде достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, на підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 132, 177-178, 183, 194, 196, 205, 314-1, 314-315, 369-372, 392 КПК України, суд,-

Постановив:

Призначити судовий розгляд на підставі вищезазначеного обвинувального акту відповідного кримінального провадження на 13.09.2024 року 12:30 годин у відкритому судовому засіданні в приміщенні Суворовського районного суду м. Одеси, зала судових засідань № 11.

Кримінальне провадження розглядати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово за обов`язковою участю прокурора, захисника, обвинуваченого.

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Ухвала в даній частині оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою ст.392 КПК України.

Клопотання прокурора про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити частково.

Продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням на гауптвахті в ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 , до 26.09.2024 року включно з визначенням розміру застави.

Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у межі - 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1.01.2024р., що складає 181680 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят) гривень.

Зазначену суму підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести на депозитний рахунок для зараховування заставних сум:

Призначення платежу: відповідно ухвали Суворовського районного суду м. Одеси від 28.08.2024 року заставна сума за ОСОБА_5 .

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 обов`язки строком на два місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими по справі.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.ч. 8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії ухвали складає 30 днів з дня її проголошення та припиняє свою дію 26.09.2024 року.

Копію ухвали направити до ІНФОРМАЦІЯ_2 у Збройних Силах України для виконання.

Ухвала суду про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, постановленої під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, підлягає апеляційному оскарженню безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Головуючий суддя : ОСОБА_1