Справа № 645/5801/24
Провадження № 1-кс/645/1419/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0001304 від 19.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,

в с т а н о в и в:

27 вересня 2024 року до суду надійшло клопотання прокурора Немишлянської прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0001304 від 19.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, а саме: на акумуляторний дриль-шуруповерт ТМ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », моделі CD-200 BC ULTRA». Місцем зберігання даного речового доказу визначити камеру схову речових доказів ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області або віддати потерпілому на відповідальне зберігання.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що невстановлена особа 15.09.2024 року знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом зловживання довірою заволоділа шуруповертом марки «Dnipro-M», моделі CD-200 BC ULTRA», що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим спричинила останньому матеріальну шкоду.

За даним фактом СВ ВП № 2 ХРУП № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області, було розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001304 від 19.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Органом досудового розслідування також зазначено, що допитаний потерпілий ОСОБА_4 повідомив, що 15.09.2024 року коли останній перебував у гаражу біля свого будинку АДРЕСА_1 , до нього підійшов раніше знайомий чоловік на ім`я ОСОБА_5 , який попрохав позичити йому акумуляторний дриль-шуруповерт ТМ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », моделі CD-200 BC ULTRA» на один день та наступного дня він йому поверне. Потерпілий позичив свій інструмент чоловіку на ім`я ОСОБА_5 , але останній так і не повернув вищевказаний інструмент потерпілому.

26.09.2024 року з потерпілим було проведено впізнання особи за фотознімками, яка 15.09.2024 року позичила у ОСОБА_4 інструмент та не повернула.

В ході слідчих оперативно-розшукових дій було встановлено місце знаходження акумуляторного дриль-шуруповерта ТМ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », моделі CD-200 BC ULTRA». Вказаний інструмент було виявлено у громадянина ОСОБА_6 , якому вище вказаний інструмент залишив на відповідальне зберігання його знайомий ОСОБА_7 .

27.09.2024 року зі свідком ОСОБА_6 проведено впізнання особи за фотознімками, яка 18.09.2024 року залишив на відповідальне зберігання дриль-шуруповерт, в ході якого свідок впізнав гр. ОСОБА_8 .

Крім того, 27.09.2024 року свідок ОСОБА_6 добровільно видав акумуляторний дриль-шуруповерт ТМ «Dnipro-M», моделі CD-200 BC ULTRA» працівникам поліції.

Постановою слідчого від 27.09.2024 року ТМ «Dnipro-M», моделі CD-200 BC ULTRA» визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0001304 від 19.09.2024 року.

Прокурор зазначає, що вказані речі (предмет) мають доказове значення за даним кримінальним провадженням, зможуть сприяти розкриттю даного кримінального правопорушення та притягнення винних до кримінальної відповідальності, а також мають значення для встановлення істини під час досудового розслідування.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, надав заяву, якою підтримав клопотання в повному обсязі, просив суд його задовольнити та розглянути справу за його відсутності.

Власник майна - ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся заздалегідь та належними чином, про причини неявки суд не повідомив.

За приписами ч. 1 ст. 172 КПК України не прибуття осіб, що беруть участь у справі, не є перешкодою для розгляду клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.09.2024 року №0001304 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 190 КК України.

Зі змісту розписки свідка ОСОБА_6 вбачається, що він 27.09.2024 року добровільно видав працівникам поліції акумуляторний дриль-шуруповерт ТМ «Dnipro-M», моделі CD-200 BC ULTRA».

Постановою слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_9 від 27.09.2024 року вказане майно визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0001304 від 19.09.2024 року.

Клопотання прокурора про арешт майна, тимчасово вилученого 27.09.2024 року надійшло до суду 27.09.2024 року.

Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна прокурором не порушені.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0001304 від 19.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на речовий доказ, а саме на акумуляторний дриль-шуруповерт ТМ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », моделі CD-200 BC ULTRA», який був виданий 27.09.2024 року гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Місцем зберігання вилученого майна визначити камеру схову речових доказів ВП№2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1