печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000387 - прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000387 від 15.02.2024, -

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000387 - прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив наступне.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000387 від 15.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на території України діє група осіб, до складу якої входять громадяни України та іноземці з Латинської Америки, зокрема з Перу, Еквадору, Колумбії та інші, які організовували та забезпечують діяльність шахрайських call-центрів. Учасники зазначеної групи незаконно купують інформаційні бази, які містять персональні дані зацікавлених у криптовалюті осіб. В подальшому оператори call-центрів, шляхом обману під виглядом залучення інвестицій заманюють переважно громадян Іспанії та країн Латинської Америки вкладати кошти в криптовалюту. В подальшому оператори надають потерпілим реквізити криптогаманців, на які останнім необхідно перерахувати власні кошти та криптовалюту. Спочатку віртуальні активи надходять на холодний гаманець. З метою приховування слідів зазначених операцій та запобігання їх відстеженню, члени зазначеної групи перекидають активи на інший холодний гаманець, після чого пересилають на гарячі гаманці відомих криптобірж, для подальшого переведення у готівку та використання для власних потреб. Після отримання коштів від інвесторів, оператори цих call-центрів повідомляють, що транзакція не пройшла і більше не контактують з потерпілими. З 2019 року до лютого 2022 року ці call-центри працювали на території м. Києва (у приміщеннях бізнес-центру « Арена Сіті » та торговельного центру « Мармелад »), після чого переміщені до м. Львова та Львівської області, де знаходяться на цей час.

З показів свідків у кримінальному провадженні встановлено, що організаторами вчинення вказаних злочинів є:

- громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який перебуває на території України на підставі посвідки на постійне проживання, користується номером мобільного телефону НОМЕР_1 , проживає у місті Львів або Львівській області;

- громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , перебуває на території України на підставі посвідки на тимчасове проживання, користується номером мобільного телефону НОМЕР_2 , проживає у місті Львів або Львівській області.

Операторами, тобто безпосередніми виконавцями шахрайського заволодіння грошовими коштами є:

- громадянин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ,;

- громадянин ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

- громадянка Колумбії ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ;

- громадянка Еквадору ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ;

- громадянка Колумбії ОСОБА_25 ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_9 ;

- громадянин ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_10 ;

- громадянка Колумбії ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_11 ;

- громадянин ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_12 .

Сприяють вказаній злочинній діяльності громадяни України ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_13 , ОСОБА_15 ІНФОРМАЦІЯ_14 та ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_15

ОСОБА_14 є адміністратором та секретарем одного з call-центрів. Вона приймає звіти від операторів про проведену роботу за добу, здійснює облік активів здобутих злочинних шляхом (введення «чорної» бухгалтерії), зняття та пересилання криптовалюти з одних гаманців на інші, а також переведення її у готівку.

ОСОБА_15, маючи знайомства в ДМС України, за грошову винагороду від організаторів, сприяє легалізації перебування вищевказаних іноземців на території України з метою подальшого ведення злочинної діяльності.

ОСОБА_16 , здійснює охорону ОСОБА_17 , а також call-центру.

З метою припинення вказаної протиправної діяльності, а також виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання та вилучення знарядь та засобів кримінальних правопорушень та майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, проведено ряд обшуків житла та іншого володіння описаних у клопотанні осіб.

21.05.2024 під час проведення обшуку квартири АДРЕСА_1 , якою користується ОСОБА_15 , виявлено та тимчасово вилучені його речі та документи, що не входять до переліку, щодо якого в ухвалі про обшук прямо надано дозвіл на відшукання:

- світлокопії документів особи на ім`я ОСОБА_18 на 4 арк.;

- світлокопія посвідчення особи громадянина ОСОБА_19 з перекладом на українську мову на 2 арк.;

- світлокопія паспорта на імя ОСОБА_19 з перекладом на українську мову на 2 арк.;

- свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_3 на 1 арк.;

- довідка про реєстрацію місця проживання особи ОСОБА_20 на 1 арк.;

- запит ДМС України до ГУ СБ України на особу ОСОБА_21 від 28.02.2024 на 1 арк.;

- копія рішення про заборону вїзду в Україну щодо особи ОСОБА_22 на 1 арк.;

- афідевіт громадянина України ОСОБА_15 від 05.07.2023№ 660 на 1 арк.;

- копія паспорта особи ОСОБА_23 з перекладом на українську мову на 2 арк.;

- копія паспорта особи ОСОБА_24 з перекладом на українську мову на 2 арк.;

- аркуш паперу формату А4 з даними працівників ЦМС ДМС у м. Києві на 1 арк.;

- заява ОСОБА_15 від 27.06.2023 № 602 на 1 арк.

Вказані вилучені речі визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор зазначає, що на даний час виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказане майно, з метою збереження речових доказів, оскільки воно відповідає критеріям визначених ст. 98 КПК України, має значення для подальшого досудового розслідування, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Представник власника майна подав до суду письмові заперечення, у яких просив відмовити у задоволенні клопотання посилаючись на те що вилучене майно не відповідає критеріям визначених ст. 98 КПК України.

Прокурор подав до суду заяву про розгляд вказаного клопотання у відсутність сторони обвинувачення, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Вивчивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Під час судового розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000387 від 15.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

У ході досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, з метобю збереження речових доказів у сторони обвинувачення виникла необхідність у накладенні арешту на наступне, а саме:

- світлокопії документів особи на ім`я ОСОБА_18 на 4 арк.;

- світлокопія посвідчення особи громадянина ОСОБА_19 з перекладом на українську мову на 2 арк.;

- світлокопія паспорта на імя ОСОБА_19 з перекладом на українську мову на 2 арк.;

- свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_3 на 1 арк.;

- довідка про реєстрацію місця проживання особи ОСОБА_20 на 1 арк.;

- запит ДМС України до ГУ СБ України на особу ОСОБА_21 від 28.02.2024 на 1 арк.;

- копія рішення про заборону вїзду в Україну щодо особи ОСОБА_22 на 1 арк.;

- афідевіт громадянина України ОСОБА_15 від 05.07.2023№ 660 на 1 арк.;

- копія паспорта особи ОСОБА_23 з перекладом на українську мову на 2 арк.;

- копія паспорта особи ОСОБА_24 з перекладом на українську мову на 2 арк.;

- аркуш паперу формату А4 з даними працівників ЦМС ДМС у м. Києві на 1 арк.;

- заява ОСОБА_15 від 27.06.2023 № 602 на 1 арк.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, арешт з метою забезпечення речових доказів, по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

Таким чином, слідчий суддя приходить висновку, що з метою збереження речових доказів та недопущення його відчуження, вбачається наявність правових підстав для накладення арешту на майно.

З урахуванням наведеного та керуючись ст. 98, 167, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене у ході проведення обшуку квартири, яка перебуває у користуванні ОСОБА_15 , за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на наступні документи:

- світлокопії документів особи на ім`я ОСОБА_18 на 4 арк.;

- світлокопія посвідчення особи громадянина ОСОБА_19 з перекладом на українську мову на 2 арк.;

- світлокопія паспорта на імя ОСОБА_19 з перекладом на українську мову на 2 арк.;

- свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_3 на 1 арк.;

- довідка про реєстрацію місця проживання особи ОСОБА_20 на 1 арк.;

- запит ДМС України до ГУ СБ України на особу ОСОБА_21 від 28.02.2024 на 1 арк.;

- копія рішення про заборону вїзду в Україну щодо особи ОСОБА_22 на 1 арк.;

- афідевіт громадянина України ОСОБА_15 від 05.07.2023№ 660 на 1 арк.;

- копія паспорта особи ОСОБА_23 з перекладом на українську мову на 2 арк.;

- копія паспорта особи ОСОБА_24 з перекладом на українську мову на 2 арк.;

- аркуш паперу формату А4 з даними працівників ЦМС ДМС у м. Києві на 1 арк.;

- заява ОСОБА_15 від 27.06.2023 № 602 на 1 арк., з метою збереження речових доказів.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1