Справа № 397/996/24
н/п : 1-кп/397/153/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.11.2024 селище Олексанрівка

Олександрівський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000447 стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України,

У С Т А Н О В И В:

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 на 60 днів, оскільки він обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст.115 КК України, покарання за яке передбачено у виді позбавлення волі та посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Обвинувачений та його захисник заперечили проти клопотання прокурора, просили обрати обвинуваченому більш м`який запобіжний захід.

Потерпіла також заперечила проти клопотання прокурора.

Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , закінчується 30 листопада 2024 року.

Заслухавши думку учасників провадження, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Клопотання прокурора відповідає вимогам статей 184, 199 КПК України. Вирішуючи клопотання про продовження строку тримання під вартою, суд враховує наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також тяжкість покарання у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 .

Ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області відносно ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. 08.07.2024 ухвалою цього ж суду продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 10.08.2024.

Ухвалою Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 07.08.2024 обвинуваченому ОСОБА_6 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 02.10.2024 обвинуваченому ОСОБА_6 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 30 листопада 2024 року.

Відповідно до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 5 ч. 1, ч. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути розбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчинення нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи обвинувачений наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу; запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до практики Європейського суду, - тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи, позицію ЄСПЛ, яка висвітлена в рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Москаленко проти України», - суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15, ч.1 ст.115 КК України, яке інкриміновано обвинуваченому ОСОБА_6 відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, карається позбавленням волі на строк до 15 років.

Судом враховується та приймається до уваги тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 та тяжкість покарання, що йому загрожує, ризики переховування обвинуваченого від правосуддя. ОСОБА_6 може переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності за його вчинення, в тому числі на тимчасово окупованих та непідконтрольних територіях держави або вчинити спробу залишити територію України.

Також судом враховується те, що злочин вчинений ОСОБА_6 щодо своєї дружини в присутності малолітнього сина, які проживають разом з ним за однією адресою, тому існує ризик продовження чи повторення протиправної поведінки обвинуваченим.

Враховуючи вищевикладене та обставини провадження, суд вважає, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого. У тойже час, суд оцінює суворість можливого покарання та визнає з ареальну небезпеку можливість ухилення від правосуддя у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу вподальшому триманні обвинуваченого під вартою, а тому суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора та продовжити обвинуваченому строк тримання підвартою строком на 60 днів.

Керуючись ст.ст. 177-178,183, 331, 372 КПК України, суд,

У Х В А Л И В

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 18 січня 2025 року включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», для виконання.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя:/підпис/ ОСОБА_1