У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 183/9401/24

№ 1-кс/183/1696/24

16 вересня 2024 року м. Новомосковськ

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості по якому внесені до ЄРДР 12.09.2024 року за № 0000055 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А:

До слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області в порядку ст.. 170 КПК України надійшло клопотання прокурора Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_2 про арешт майна.

В обґрунтування свого клопотання прокурор зазначив, що 12.09.2024 року до ВП №2 Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення від інспектора відділу охорони рибоохоронних ресурсів про те, що в с. Андріївка Новомосковського району Дніпропетровської області було виявлено чоловіка, який проводив незаконний вилов риби.

12 вересня 2024 року у період часу з 21.45 години по 22.10 годину під час проведення огляду місця події, а саме ділянки місцевості, яка розташована поблизу АДРЕСА_1 , географічні координати 48,7594490, 35,4516100, на березі річки Самара, виявлено ОСОБА_3 , у якого виявлено та вилучено човен дерев`яний, 2 риболовні сітки довжиною 30 метрів та шириною 45 сантиметрів, 3 раколовки, а також рибу в кількості:17 (сімнадцять) виду карась, 2 (два) виду судак, 2 (два) виду плоскирка, 1 (один) виду окунь та 17 (сімнадцять) раків.

12 вересня 2024 року зазначена риба, а також заборонене знаряддя лову: човен дерев`яний, 2 риболовні сітки довжиною 30 метрів та шириною 45 сантиметрів, 3 раколовки визнані та залучені у якості речових доказів у кримінальному провадженні № 0000055 від 12.09.2024 року.

З метою всебічного, повного і неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно, оскільки вони являються знаряддям вчинення правопорушення та незастосування арешту може призвести до зникнення, заміни, втрати або пошкодження майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, а також з метою призначення судової економічної експертизи та забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, дізнавач, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Беручи до уваги вищевикладене, прокурор звернулася з клопотанням до слідчого судді.

В судове засідання прокурор ОСОБА_2 не з`явився. У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшла до таких висновків.

Відповідно до постанови дізнавача Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 12.09.2024 року про визнання речовими доказами човен дерев`яний, 2 риболовні сітки довжиною 30 метрів та шириною 45 сантиметрів, 3 раколовки, а також рибу в кількості:17 (сімнадцять) виду карась, 2 (два) виду судак, 2 (два) виду плоскирка, 1 (один) виду окунь та 17 (сімнадцять) раків визнано речовим доказам у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Як вбачається з наданих слідчим доказів, вилучений предмет відповідає вимогам ст.. 98 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

У відповідності з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

У відповідності з п. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У відповідності з ч. 3 ст.. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Тому слідчий суддя вважає, що слідчим доведено, що накладення арешту на зазначене майно відповідає завданню арешту майна, визначеного ст.. 170 КПК України, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У відповідності з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, в тому числі:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У відповідності з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

У відповідності з п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, в тому числі, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Слідчий суддя вважає, що виконання ухвали необхідно покласти на прокурора Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_2 .

Також на виконання вказаної норми, у відповідності з ч. 7 ст. 173 КПК України копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали - фізичній або юридичній особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, - при вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Однак, при поданні слідчим клопотання до суду, останній не надав слідчому судді даних про засоби зв`язку та місце мешкання власників майна. Тому слідчий суддя вважає, що направлення копії ухвали суду необхідно доручити прокурору Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_2 .

Однак слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню, оскільки риба є продуктом, що швидко псується, тому вона була передана для реалізації. Таким чином фактично немає предмета, а саме риби, на який можливо накласти арешт.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Накласти арешт на човен дерев`яний, 2 риболовні сітки довжиною 30 метрів та шириною 45 сантиметрів, 3 раколовки, шляхом заборони відчужувати, використовувати, розпоряджатися будь-яким особам зазначеним майном.

В задоволенні клопотання про накладення арешту на рибу та раки - відмовити.

Виконання ухвали покласти на прокурора Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_2 .

Доручити прокурору Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_2 направити копії ухвали на адресу власників майна.

На ухвалу може бути подано апеляційна скарга безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1