ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3337/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" листопада 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, українець, громадянин України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштований, не одружений, дітей немає, на обліку нарколога не перебуває, на обліку психіатра перебуває, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий, підозрюваний у кримінальному провадженні № 0004667 від 24.11.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України,

У С Т А Н О В И В:

26 листопада 2024 року слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулася з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № № 0004667 від 24.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК Українивідносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004667 від 24.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період визначається Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 року № 560 затверджено порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період.

Згідно п. 16 постанови Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 року № 560, керівники територіальних органів (підрозділів) поліції з набранням чинності Указом Президента України про оголошення (продовження) мобілізації та/або з отриманням розпорядження про проведення заходів мобілізації відповідного голови (начальника) обласної, Київської та Севастопольської міської, районної держадміністрації (військової адміністрації), зокрема: забезпечують участь поліцейських у здійсненні заходів щодо оповіщення резервістів та військовозобов`язаних разом з представниками ІНФОРМАЦІЯ_5 або у складі груп оповіщення.

Відповідно до плану-розрахунку особового складу Дарницького УП ГУНП у м. Києві задіяного для забезпечення публічної безпеки та порядку на території Дарницького району м. Києва спільно з представниками ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі - ІНФОРМАЦІЯ_3 ) на 24 листопада 2024 року, до її складу входили, зокрема, дільничний офіцер поліції Дарницького УП ГУНП у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_7 та представник ІНФОРМАЦІЯ_4 старший солдат ОСОБА_8 .

Згідно ч. 2 ст. 32 Закону України «Про Національну поліцію», у період дії воєнного стану та/або під час мобілізації (крім цільової) поліцейський має право вимагати в особи чоловічої статі віком від 18 до 60 років пред`явлення нею військово-облікового документа разом з документом, що посвідчує особу, у спосіб, який дає можливість поліцейському прочитати та зафіксувати дані, що містяться в документах.

Так, 24 листопада 2024 року приблизно о 12 год. 10 хв. ОСОБА_7 , перебуваючи спільно із працівником ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_8 перебували біля станції метро «Позняки» у місті Києві, де виконуючи свої службові обов`язки, будучи одягнуті у відповідний встановлений однострій та світло-відбиваючі жилетки з розпізнавальними знаками відповідних структур, здійснювали свої функціональні обов`язки.

У цей же час за вказаною адресою, діючи відповідно до ст. 32 Закону України «Про Національну поліцію», працівником поліції ОСОБА_7 зупинено громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою перевірки військово-облікового документа разом з документом, що посвідчує особу.

Під час перевірки документів, працівниками ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 намагався доторкнутись до рукоятки табельної автоматичної вогнепальної зброї (автомата АК-74У) працівника поліції ОСОБА_7 . В свою чергу, останнім було роз`яснено ст. 44 Закону України «Про Національну поліцію» та вимогу припинити протиправні дії.

На вказану пропозицію ОСОБА_4 відповів категоричною відмовою, на неодноразові законні вимоги працівника поліції не реагував, висловлювався в бік ОСОБА_7 та ОСОБА_8 нецензурною лайкою та дістав ніж, демонструючи його.

Так, ОСОБА_4 усвідомлюючи, що ОСОБА_7 та ОСОБА_8 виконують функції з охорони громадського порядку, а їх вимоги є правомірними та законними, маючи умисел на протидію здійсненню останніми покладених на них службових обов`язків, діючи з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки свого діяння і бажаючи їх настання, став чинити активний опір працівнику правоохоронного органу ОСОБА_7 та військовослужбовцеві ОСОБА_8 .

У вчиненні даного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, українець, громадянин України, з середньою освітою, офіційно не працюючий, не одружений, зареєстрований та проживаючий адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий (зі слів).

Клопотання обґрунтоване посиланням на існування ризиків переховування від органу досудового розслідування та/або суду, вчинення інших кримінальних правопорушень.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав пославшись на викладені у ньому обставини та просив обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби за місцем проживання строком на 60 днів.

Захисник та підозрюваний проти задоволення клопотання не заперечували.

Дослідивши матеріали, заслухавши пояснення осіб, що беруть участь у розгляді клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого, погоджене прокурором, підлягає задоволенню, з наступних підстав.

24 листопада 2024 року о 20 год. 43 хв. (фактичний час затримання 13 год. 30 хв. 24.11.2024 року) ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

25 листопада 2024 року в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004667 від 24.11.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні опору працівнику правоохоронного органу та військовослужбовцеві під час виконання ним службових обов`язків, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді обмеження волі на строк до чотирьох років, або позбавлення волі на строк до двох років.

Як вбачається із ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою і підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

У той же час, згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: - протоколом огляду місця події від 24.11.2024 року;- протоколом прийняття заяви у ОСОБА_9 від 24.11.2024 року; протоколом прийняття заяви у ОСОБА_8 від 24.11.2024 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 25.11.2024 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 25.11.2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 24.11.2024 року; протоколом затримання особи, підозрюваного у вчиненні злочину від 24.11.2024; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Слідчий суддя враховує особу підозрюваного, що на час вирішення даного питання, за своїм віком і станом здоров`я, має типові соціальні зв`язки для особи його віку та статусу.

Вирішуючи питання про вид заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, а саме те, що останній раніше не судимий, не одружений, з середньою освітою, дітей немає, офіційно не працевлаштований, на обліках у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, проживає у місті Києві, обставини вчинення злочину, свідчать про існування з боку підозрюваної ризиків: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

При цьому, на думку слідчого судді, більш м`які запобіжні заходи не призведуть до запобігання наведеним вище ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України.

Статтею 176 КПК України передбачено, що одним із запобіжних заходів є домашній арешт.

Згідно ч. ч. 1,2, ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Домашній арешт, відповідно до ч. 2 та 6 ст. 181 КПК України може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі та не може перевищувати двох місяців.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, тобто постановлення обвинувального вироку (пп. «а» п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді поміщення під домашній арешт в нічний час для підозрюваного буде достатнім, необхідним для забезпечення належної поведінки підозрюваної і таким, що зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, оскільки підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу під час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено.

Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Керуючись ст.ст. 32, 110, 131-132, 176-178, 181, 193-196, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічній час з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі ч. 5 ст.194 КПК України обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання, утримуватись від спілкування з потерпілим, свідками у кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання ним покладених на нього обов`язків, йому може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Визначити строк дії ухвали до 13 години 22 хвилини 22 січня 2025 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: