Справа № 694/2082/24
провадження № 1-кс/694/718/24
УХВАЛА

про арешт майна

15.08.2024 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Звенигородка клопотання слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001037 від 04.08.2024,-

в с т а н о в и в:

Слідчим СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 засобами поштового зв`язку направлено до слідчого судді клопотання про арешт майна, в якому просить накласти арешт на тимчасово вилучене 05.08.2024 майно, належне ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: - мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 4X» в чорному шкіряному чохлі, упакований до паперового конверту «НПУ СУ»;- чоловічі штани темного кольору, упаковані до паперового конверту «НПУ СУ»;- чоловічу жилетку синього кольору, упаковану до паперового конверту «НПУ СУ»;- чоловічий кашкет темного кольору, упакований до паперового конверту «НПУ СУ»;- чоловічу рубашку, упаковану до паперового конверту «НПУ СУ»;- пару чоловічого взуття, упаковану до сейф пакету SUD 3085456, що є речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001037 від 04.08.2024 та предметами кримінального правопорушення, у вигляді заборони розпоряджатися будь-яким чином цим майном, користуватись ним та вчиняти будь-яких дії по відчуженню цього майна.

Визначити місце зберігання вказаного майна - кімнату зберігання речових доказів Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що 04.08.2024 року близько 20:56 год. староста с. Стецівка, Звенигородського р-ну, Черкаської області повідомила, що в районі АДРЕСА_1 чутно постріли з автоматичної вогнепальної зброї. По приїзду на місце події нарядом СРПП було встановлено, що невідома особа зберігає вогнепальну зброю та боєприпаси. В зв`язку із чим на місце події було викликано СОГ Звенигородського РВП.

На підставі ст. 214 КПК України вказана подія 04.08.2024 слідчим відділом СВ Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаські області внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001037.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення: ч. 1 ст. 263 КК України, носіння, зберігання, придбання, вогнепальної зброї (крім гладкоствольної мисливської), бойових припасів або вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу.

05.08.2024 в ході проведення огляду місця події, а саме службового кабінету КНП «Звенигородської БЛІЛ» за адресою: м.Звенигородка, вул. Комінтерна, 43Б було виявлено та вилучено: - мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 4X» в чорному шкіряному чохлі, упакований до паперового конверту «НПУ СУ»; -чоловічі штани темного кольору, упаковані до паперового конверту «НПУ СУ»;- чоловічу жилетку синього кольору, упаковану до паперового конверту «НПУ СУ»;- чоловічий кашкет темного кольору, упакований до паперового конверту «НПУ СУ»;-чоловічу рубашку, упаковану до паперового конверту «НПУ СУ»;- пару чоловічого взуття, упаковану до сейф пакету SUD 3085456, належні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вилучені вищевказані речі постановою слідчого визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи, що вилучене майно являється тимчасово вилученим майном, яке є предметами у вчинені злочину, у встановленому порядку визнане речовими доказами у провадженні, тому згідно ст. 170 КПК України на нього повинен бути накладений арешт.

Разом з тим, виникла необхідність у проведенні ряду експертиз вищевказаних предметів, які було виявлено та вилучено 05.08.2024 року в ході проведення огляду місця події, у зв`язку з чим виникла необхідність у накладенні арешту на вище зазначене тимчасово вилучене майно з метою його збереження та не допущення його знищення, що може негативно вплинути на повноту досудового розслідування та встановленні істини у кримінальному провадженні.

Вказане клопотання, сторона кримінального провадження просить розглядати без повідомлення власника майна, посилаючись на реальну загрозу по знищенню наявних доказів, згідно ч. 2 ст. 163 КПК України.

Проте слідчий суддя вважає, що клопотання містять формальні посилання на можливість знищення наявних доказів власником майна, на яке слідчий просить накласти арешт, однак вони жодним чином не підтверджені будь-якими доказами. Відтак з метою недопущення порушення прав власника майна, з метою дотримання принципів диспозитивності, справедливості судового розгляду, слідчий суддя вважає за необхідне здійснювати розгляд клопотання за участю ОСОБА_5 , який є власником майна на яке слідчий просить накласти арешт.

Слідчий СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив клопотання задовольнити.

ОСОБА_5 викликався в судове засідання, проте до суду не зявився.

За наведених обставин, слідчий суддя вирішив за можливе розглядати дане клопотання без участі сторін.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно з ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1, п.3 ч.2 ст.167 КПК України підставою для тимчасового вилучення майна стало те, що усі перераховані вище речі мають значення речових доказів у кримінальному провадженні та постановою слідчого визнані речовим доказом та приєднані до кримінального провадження.

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, слідчим суддею встановлено, що 05.08.2024 року постановою слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001037 від 04.08.2024: мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 4X» в чорному шкіряному чохлі з ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , упакований до паперового конверту «НПУ СУ»; чоловічі штани темного кольору, упаковані до паперового конверту «НПУ СУ»;- чоловічу жилетку синього кольору, упаковану до паперового конверту «НПУ СУ»; чоловічий кашкет темного кольору, упакований до паперового конверту «НПУ СУ»; чоловічу рубашку, упаковану до паперового конверту «НПУ СУ»; пару чоловічого взуття, упаковану до сейф пакету SUD 3085456 - визнано речовими доказами.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Так, ч. 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Проте слідчим у своєму клопотанні не доведена така мета забезпечення арешту, як збереження речових доказів, у вказаному клопотанні відсутнє мотивування за якими критеріями ст. 98 КПК України майно підпадає під ознаки речових доказів, таке мотивування відсутнє і у постанові про визнання речовими доказами (з постанови слідчого не зрозуміло, у зв`язку з чим слідчий прийшов до висновку про те, що зазначені речі (мобільний телефон, сім-карти, одяг, взуття) мають ознаки речових доказів), що позбавляє суд можливості провести аналіз та зробити висновки про наявність чи відсутність підстав для арешту майна саме з метою, визначеною п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України. Сам факт формального набуття згідно постанови слідчого процесуального статусу речового доказу, яким є майно, не свідчить про його відповідність визначеним ст.98 КПК критеріям речових доказів у кримінальному провадженні та не є безумовною підставою для арешту цього майна.

Разом з тим, слідчим суддею встановлено, що матеріалами клопотання жодним чином не обґрунтовано, що зазначений телефон та речі (одяг, взуття), вилучені у ОСОБА_5 , є знаряддями чи предметом вчинення кримінального правопорушення у даному провадженні, чи є майном, яке зберегло на собі його сліди або набуте кримінально-протиправним шляхом. Обставини, що вилучене майно може слугувати доказом є лише припущенням слідства та жодним чином не доведено.

З клопотання не зрозуміло, яким чином можливо встановити причетність вказаних речей до вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи, що клопотання слідчого не містить належного обґрунтування підстав та мети накладення арешту на зазначене майно, крім посилання слідчого на загальні норми кримінального процесуального законодавства, які регламентують застосування заходів забезпечення кримінального провадження та слідчим не доведено наявність достатніх підстав вважати, що майно, яке було вилучене в ході огляду, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, в його задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 167, 170-173 КПК України, -

постановив:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001037 від 04.08.2024 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1