ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/3218/24 Справа № 182/4590/22 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2024 року м.Кривий Ріг

03.10.2024р. колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області у складі:

судді доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області в режимі відеоконференції клопотання прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05.08.2024р., якою у кримінальному провадженні № 0000001 за ч. 1 ст. 115 КК України щодо обвинуваченого

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця м. Орджонікідзе, Дніпропетровської області, який зареєстрований в АДРЕСА_1 , якою йому

продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 04.10.2024р. включно, із можливістю внесення застави у розмірі 300(трьохсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908400(дев`ятсот вісім тисяч чотириста) грн.

за участю прокурора (в режимі ВКЗ) ОСОБА_6

захисника (в режимі ВКЗ) ОСОБА_8

обвинуваченого ОСОБА_7

в с т а н о в и л а :

Оскаржуваною ухвалою суду першої інстанції щодо обвинуваченого ОСОБА_7 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 04.10.2024р. включно, із можливістю внесення застави у розмірі 300(трьохсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908400(дев`ятсот вісім тисяч чотириста) грн.

Ухвалу суду першої інстанції оскаржено прокурором, який в апеляційній скарзі не погодився із рішенням суду щодо можливості внесення обвинуваченим застави, та у зв`язку із поданням апеляційної скарги за межами строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції заявив клопотання про поновлення вказаного строку.

В обґрунтування поданого клопотання прокурор вказав, що мотиви суду щодо прийняття оскаржуваного рішення йому були невідомі, повний текст оскаржуваної ухвали він отримав лише 24.09.2024р., та у зв`язку із правовою позицією Верховного Суду, викладеному у постанові від 27.06.2024р. у справі № 531/2464/23, вказана обставина може бути визнана поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження, у зв`язку з чим прохав поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05.08.2024р.

Суд апеляційної інстанції заслухавши доповідь судді доповідача, доводи прокурора, який підтримав подане клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, та прохав його задовольнити, позицію обвинуваченого та його захисника, які заперечили проти задоволення клопотання прокурора, дослідивши доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, дійшов висновку про залишення клопотання прокурора без задоволення за таких підстав.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що оскаржувана ухвала постановлена судом першої інстанції 05.08.2024р., строк оскарження ухвал даної категорії становить п`ять днів з дні її оголошення, та сплив 10.08.2024р.

Як вбачається з вступної частини оскаржуваної ухвали у судовому засіданні 05.08.2024р. участь приймав прокурор ОСОБА_9 , обвинувачений та захисник ОСОБА_8 .

Слід зазначити, що строк дії оскаржуваної ухвали визначений судом першої інстанції до 04.10.2024р., апеляційна скарга прокурора із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження надійшла до суду апеляційної інстанції 30.09.2024р., з пропуском строку на апеляційне оскарження на 56 днів та за чотири дні до завершення дії оскаржуваної ухвали.

Прокурором до клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції від 05.08.2024р. додано клопотання на адресу Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13.09.2024р. про надання повного тексту оскаржуваної ухвали, тобто через місяць і вісім днів від ухвалення оскаржуваного рішення.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Також слід зазначити, що причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Прокурор у судовому засіданні суду апеляційної інстанції наголосив, що під час судового засідання суду першої інстанції 05.08.2024р. його заміняв прокурор з групи прокурорів у кримінальному провадженні, оскільки він був у відпустці. Суд апеляційної інстанції не може визнати слушною таку підставу пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки вона суперечить наведеним вище чотирьом критеріям для визнання підстав пропуску строку поважними.

Твердження прокурора, що йому не були відомі мотиви прийняття рішення судом першої інстанції, викладені в ухвалі від 05.08.2024р. суд апеляційної інстанції не приймає до уваги, оскільки загальною вимогою апеляційної скарги прокурора є незгода із визначеним розміром застави та проханням продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого без можливості її внесення.

Тобто незгода прокурора із оскаржуваним рішенням суду першої інстанції визначена виключно застосуванням судом першої інстанції своїх дискреційних повноважень, передбачених ч.ч. 3,4 ст. 183 КК України.

Як слушно наголосив у поданому клопотанні прокурор, відповідно до правового висновку Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27.05.2019р. у справі № 461/1434/18 (провадження № 51-6470 кмо 18) у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Кастьо Дам`янов Крастев проти Болгарії» зазначено, якщо національне законодавство передбачає можливість подати загальну «заяву про апеляційне оскарження», щоб дати змогу скаржникові дотриматися встановленого строку на апеляцію без повної письмової копії оскаржуваного рішення, такий скаржник має звільнятися від вимоги вказувати підстави для апеляції, він також повинен мати можливість зробити це пізніше, щойно отримає мотивувальну частину (рішення ЄСПЛ).

Діючий КПК не містить ніяких заборон подання загальної заяви про апеляційне оскарження судового рішення, щоб дати змогу апелянту дотриматись встановленого строку на апеляційну скаргу без мотивувальної частини оскаржуваного рішення, при цьому апелянт має право не зазначати підстави для апеляційної скарги та має можливість зробити це пізніше після отримання мотивувальної частини рішення.

Правова природа строку звернення до суду обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права та застосований у численних рішеннях ЄСПД (справи «Рябих проти Росії», п. п. 51, 52, «Брумареску проти Румунії», п. 61)

Доводи клопотання прокурора, що у зв`язку із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 27.06.2024р. у справі № 531/2464/23, що необізнаність з мотивами прийнятого судом рішення може бути визнана поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції не приймає до уваги та не вважає коректними, оскільки, як вбачається із змісту вказаної постанови, скаржником у даному провадженні є т.в.о. міського голови, секретар Карлівської міської ради Полтавської області, тобто не фахівець в області права, та пропущений ним строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді склав два дні.

З урахуванням наведеного вище суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції за клопотанням прокурора поважними, та не вбачає підстав для поновлення вказаного строку, у зв`язку з чим апеляційна скарга прокурора підлягає поверненню апелянту.

Враховуючи викладене вище та керуючись ч. 4 ст. 399 КПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а :

Клопотання прокурора ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05.08.2024р., якою щодо обвинуваченого за ч. 1 ст. 115 КК України ОСОБА_7 продовжено обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 04.10.2024р. включно, із можливістю внесення застави у розмірі 300(трьохсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908400(дев`ятсот вісім тисяч чотириста) грн. - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_6 на ухвалу Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05.08.2024р., якою щодо обвинуваченого за ч. 1 ст. 115 КК України ОСОБА_7 продовжено обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 04.10.2024р. включно, із можливістю внесення застави у розмірі 300(трьохсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908400(дев`ятсот вісім тисяч чотириста) грн. повернути апелянту разом із доданими матеріалами.

Ухвала суду апеляційної інстанції про повернення апеляційної може бути ображена в касаційному порядку.

Судді