Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/313/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2024 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

представника органу пробації - ОСОБА_3 (не з`явилась),

прокурора - ОСОБА_4 (відеоконференція),

засудженого - ОСОБА_5 (не з`явився),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області подання Обухівського районного сектору № 2 філії Державної установи "Центр пробації" у м. Києві та Київській області про звільнення ОСОБА_5 від покарання, призначеного вироком Кагарлицького районного суду Київської області від 28.12.2019 у справі №374/167/19, на підставі ч. 2 ст. 74 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

16.09.2024 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшло подання Обухівського РС № 2 філії ДУ "Центр пробації" у м. Києві та Київській області про звільнення ОСОБА_5 від покарання, призначеного вироком Кагарлицького районного суду Київської області від 28.12.2019 у справі №374/167/19, на підставі ч. 2 ст. 74 КК України.

Відповідно до подання, ОСОБА_5 засуджений 28.12.2019 на підставі вироку Кагарлицького районного суду Київської області за ч. 2 ст. 185 КК України до 1 року позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на 1 рік. Вирок набрав законної сили 28.01.2020.

08.08.2024 набрав законної сили Закон України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів" від 18.07.2024 року № 3886-ІХ (далі - Закон). Цим Законом внесено зміни до ст. 51 КУпАП, згідно з якими викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати вважається дрібним, якщо його вартість на момент вчинення правопорушення не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що у 2024 році становить 3028 грн.

Відповідно ч. 1 ст. 5 КК України, закон про кримінальну відповідальність, що скасовує (декриміналізує) злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають або відбули покарання, але судимість не знято і не погашено. Особа, яка засуджена за діяння, караність якого законом усунена, згідно ч. 2 ст. 74 КК України підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Згідно з вироком Кагарлицького районного суду Київської області від 28.12.2019 сума заподіяних матеріальних збитків, завданих ОСОБА_5 , становить менше двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а саме: 1689 грн.

У поданні ставиться питання про приведення вироку суду стосовно ОСОБА_5 у відповідність згідно з діючим законодавством.

Представник органу пробації у судове засідання не з`явилась, надіславши заяву про розгляд подання без її участі, подання підтримувала у повному обсязі.

Прокурор у судовому засіданні проти звільнення ОСОБА_5 від покарання на підставі ч. 2 ст. 74 КК України не заперечував.

Засуджений ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, про місце та час розгляду клопотання повідомлений належним чином.

Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 539 КПК України неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду клопотання (подання), не перешкоджає проведенню судового розгляду.

Суд, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали подання, та особову справу стосовно засудженого, встановив наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 539 КПК України, клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається: до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктами 10 (у частині клопотань про заміну покарання відповідно до частини третьої статті 57, частини першої статті 58, частини першої статті 62 Кримінального кодексу України), 11, 13, 13-2 частини першої статті 537 цього Кодексу.

Згідно з п. 13 ч. 1 ст. 537 КПК України, під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати такі питання: про звільнення від покарання і пом`якшення покарання у випадках, передбачених частинами 2 і 3 статті 74 Кримінального кодексу України.

09.08.2024 набув чинності Закон України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів" № 3886-ІХ, відповідно до якого ст. 51 КУпАП викладено в наступній редакції:

"Дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, - тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до тридцяти годин, або адміністративний арешт на строк до п`яти діб. Дія, передбачена частиною першою цієї статті, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - тягне за собою накладення штрафу від ста до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або виправні роботи на строк до одного місяця з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк від п`яти до десяти діб. Повторне протягом року вчинення порушень, передбачених частиною першою або другою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк від десяти до п`ятнадцяти діб. Дії, передбачені частиною першою або другою цієї статті, вчинені особою, яка три і більше разів протягом року піддавалася адміністративному стягненню за дрібне викрадення чужого майна, - тягнуть за собою накладення штрафу від шестисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або адміністративний арешт на строк п`ятнадцять діб".

Таким чином, відповідно до вказаного Закону, дрібною крадіжкою, за яку передбачене адміністративне стягнення, вважається крадіжка, розмір якої не перевищує двох неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Підпунктом 169.1.1 статті 169 Податкового кодексу України визначено, що податкова соціальна пільга (неподатковий мінімум доходу громадян) дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік», прожитковий мінімум для працездатної особи станом на 1 січня 2019 року становить 1921 грн., тобто неоподаткований мінімум доходів громадян становить 960,50 грн. на 2019 рік, а два неоподаткованих мінімумів (ч. 2 ст. 51 КУпАП) становить 1921 грн.

Аналізуючи вищенаведене, крадіжка майна, вартість якої становить у 2019 році грошову суму до 1921 грн. включно, становить адміністративне правопорушення.

Згідно з вироком Кагарлицького районного суду Київської області від 28.12.2019 ОСОБА_5 23.03.2019 викрав майно на суму 1689 грн, що станом на день крадіжки складає суму, меншу двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (менше 1921 грн).

Кримінальна протиправність діяння, а також його карність та інші кримінально-правові наслідки визначаються тільки Кримінальним кодексом, що діяв на час вчинення цього діяння (ч. 3 ст. 3, ч. 2 ст. 4 КК України).

Закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість (ч. 1 ст. 5 КК України).

Указане положення цілком узгоджується із вимогами ст. 58 Конституції України, відповідно до якої закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Отже, Закон № 3886-IX, яким унесені зміни до ст. 51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значенні ст. 5 КК для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальним правопорушенням, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП.

Зміни, внесені Законом № 3886-IX, мають зворотну дію в часі.

У ході з`ясування, чи перевищує вартість викраденого розмір, визначений ст. 51 КУпАП, має братися до уваги розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, установлений на час вчинення правопорушення, з урахуванням положень п. 5 підрозд. 1 розд. ХХ та пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розд. IV Податкового кодексу України.

Питання, що виникають у кримінальних провадженнях у зв`язку з набуттям чинності Законом № 3886-IX, вирішуються судами за правилами, передбаченими для випадків, коли втратив чинність закон, яким установлювалася кримінальна протиправність діяння.

Вказані висновки суду узгоджуються з висновками, викладеними у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 07.10.2024 у справі № 278/1566/21.

Частиною 2 статті 74 КК України, передбачено, що особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_5 за вироком Кагарлицького районного суду Київської області від 28.12.2019 завдав матеріальну шкоду потерпілому на суму меншу двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян станом на день скоєння крадіжки майна, тобто вчинене нею діяння, відповідно до вимог Закону України № 3886-ІХ, не є кримінально-караними на теперішній час, суд приходить до висновку про необхідність звільнення засудженого ОСОБА_5 від призначеного покарання, на підставі ч. 2 ст. 74 КК України.

Отже, суд дійшов висновку про наявність законних підстав для задоволення подання.

Керуючись ст. 369, 376, 537, 539 КПК України, ч. 1 ст. 5, ч. 2 ст. 74 КК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Подання Обухівського районного сектору № 2 філії Державної установи "Центр пробації" у м. Києві та Київській області, - задовольнити.

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від призначеного покарання, відповідно до вироку Кагарлицького районного суду Київської області від 28.12.2019 у справі № 374/167/19, - у зв`язку з усуненням законом караності діяння, за яке він був засуджений.

На ухвалу суду може бути подано апеляцію до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області протягом 7 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1