Провадження № 1-кс/201/5114/2024
УХВАЛА

25 листопада 2024 року Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ФОП ОСОБА_4 , ФОП ОСОБА_5 , ФОП ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ФОП ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , про скасування арешту

установив:

У провадження слідчого судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ФОП ОСОБА_4 , ФОП ОСОБА_5 , ФОП ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ФОП ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , про скасування арешту.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 подане клопотання підтримала, зазначила, що оформила свої повноваження на представництво інтересів заявників відповідно до вимог чинного законодавства.

Представник Відділу поліції № 2 Дніпровського районного управління поліції №1 ГУНП в Дніпропетровській області в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасника, дослідивши матеріали клопотання, прийшов до такого висновку.

Статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, одним з яких є захист особи, суспільства від кримінальних правопорушень. Реалізація вказаного завдання здійснюється, з поміж іншого, шляхом забезпечення кожному громадянину права на звернення до уповноважених органів чи осіб з заявою про вчинене кримінальне правопорушення.

Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 303 КПК України передбачений перелік рішень, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на його оскарження, зокрема бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до п. 9-1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, зокрема: рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником.

Згідно з ч. 1 ст. 50 КПК України, повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

З матеріалів клопотання вбачається, що на підтвердження своїх повноважень адвокатом ОСОБА_3 долучено, зокрема копію ордеру про надання правничої (правової) допомоги ФОП ОСОБА_10 , ФОП ОСОБА_5 , ФОП ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ФОП ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . Згідно з ч.ч.1-3 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути, зокрема, ордер.

При цьому, ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Так, згідно з п.п.12.4. Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги нова редакція, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (із змінами), ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Крім того, у постанові Верховного Суду від 17 серпня 2020 року у справі №911/2636/19 вказано, що Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновок, що в разі надання адвокатом правової допомоги в суді в ордері має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду. При цьому, Велика Палата Верховного Суду не визнає ордер документом, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги, якщо в графі "Назва органу, в якому надається правова допомога" зазначено, що адвокат надає правову допомогу: 1) в органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності і підпорядкування (постанова Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 9901/847/18), 2) у всіх органах, установах, організаціях та підприємствах, а також судах у всіх без винятку справах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 9901/939/18).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі №9901/939/18 викладено висновок про те, що, «якщо в ордері не зазначено конкретної назви суду, у якому адвокат надає правову допомогу, такий ордер не можна визнати документом, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги».

Разом з тим, копії ордерів, які долучені адвокатом ОСОБА_3 до матеріалів клопотання на підтвердження своїх повноважень щодо надання правової допомоги, представництва інтересів ФОП ОСОБА_5 , ФОП ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ФОП ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у Жовтневому районному суді міста Дніпропетровська, не містять назву саме цього суду, натомість у даній графі зазначено «у судах загальної юрисдикції усіх інстанцій».

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що дане клопотання підписано і подано адвокатом ОСОБА_3 , яка діє в інтересах, зокрема ФОП ОСОБА_4 , однак жодного документу на підтвердження її повноважень діяти саме від імені ФОП ОСОБА_4 до клопотання не долучено. Натомість до матеріалів клопотання долучено копію ордеру про надання правничої (правової) допомоги ФОП ОСОБА_10 .

Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст.7 КПК України.

У КПК України відсутня спеціальна норма, яка б регламентувала дії слідчого судді у разі встановлення невідповідності клопотання про скасування арешту майна вимогам законодавства, зокрема вимогам ч. 1 ст. 174 КПК України.

Разом з тим, виходячи з положень ч. 3 ст.172, п. 1 ч. 2 ст.304 КПК України, подання заяви чи клопотання особою, яка не має на це права, або без дотримання певних вимог, тягне за собою її повернення, що не позбавляє таку особу знов звернутися з відповідною заявою чи клопотанням після усунення недоліків або після виникнення нових обставин, які не досліджувались судом при ухваленні попереднього рішення.

Разом із тим, вказані висновки суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки повернення клопотання не позбавляють особу права, в порядку передбаченому КПК України, усунути зазначені недоліки, які потягли за собою повернення клопотання та повторного звернутись до суду відповідно до вимог КПК України.

Враховуючи вищевикладене, що такі обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених КПК України, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ФОП ОСОБА_4 , ФОП ОСОБА_5 , ФОП ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ФОП ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , про скасування арешту слід повернути особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст.1, 9, 50, 303, 304, 309 КПК України, ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», слідчий суддя,

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ФОП ОСОБА_4 , ФОП ОСОБА_5 , ФОП ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ФОП ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , про скасування арешту - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити заявникові, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає

Повний текст ухвали складений і оголошений о 09-30 годині 27.11.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1