печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення управління протидії кримінальним правопорушення у сфері кібербезпеки, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного, у кримінальному провадженні № 0001779, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

18.07.2024 у провадженні Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення управління протидії кримінальним правопорушення у сфері кібербезпеки, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного, у кримінальному провадженні № 0001779, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що ухвалою слідчого судді відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та одночасно покладено процесуальні обов`язки, проте завершити досудове розслідування у визначений ухвалою слідчого судді не представилось можливим, оскільки необхідно виконати ряд слідчих та процесуальних дій.

Разом з тим, заявлені ризики, які існували при застосуванні до підозрюваного міри запобіжного заходу та продовженні його дії, не втратили свою актуальність, у зв`язку з чим виникла необхідність у продовженні строку дії обов`язків відносно ОСОБА_5 .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні щодо клопотання прокурора не заперечували.

Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001779 від 19.08.2019 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених: ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 361 (в редакції Закону № 770-VIII від 10.11.2015); ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 361-1 (в редакції Закону № 770-VIII від 10.11.2015); ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 189 Кримінального кодексу України.

21.11.2023 у відповідності до ч. 1 ст. 278 КПК України вручено повідомлення про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю міста Києва, громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, а саме:

- несанкціонованому втручанні в роботу електронно-обчислювальних машин (комп`ютерів), автоматизованих систем, комп`ютерних мереж, що призвело до блокування інформації та заподіяло значної шкоди, вчинене організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 361 Кримінального кодексу України (в редакції Закону № 770-VIII від 10.11.2015);

- розповсюдженні шкідливих програмних засобів, призначених для несанкціонованого втручання в роботу електронно-обчислювальних машин (комп`ютерів), автоматизованих систем, комп`ютерних мереж, що заподіяло значної шкоди, вчинене організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 361-1 Кримінального кодексу України (в редакції Закону № 770-VIII від 10.11.2015);

- вимаганні, що завдало майнової шкоди в особливо великих розмірах, вчинене організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 189 Кримінального кодексу України.

Відповідно до ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Частиною 1 статті 194 КПК України, передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 6 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено судом при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу та продовження його дії.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Згідно ч.3 ст.199 КПК України клопотання про продовження строку дії покладених на підозрюваного обов`язків повинно окрім іншого містити виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, аналіз чого наведений слідчим суддею вище, а по-друге, виклад обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики.

Наряду з вказаним, слідчий суддя приймає до уваги, що у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

11.01.2024 постановою Заступника Генерального прокурора ОСОБА_6 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001779 від 19.08.2019 продовжено до 3-ох місяців, тобто до 21.02.2024.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києві від 19.02.2024 в справі №757/7656/24-к строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001779 продовжено до шести місяців, тобто до 21.05.2024.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києві від 16.06.2024 в справі №757/22234/24-к строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001779 продовжено до дев`яти місяців, тобто до 21.08.2024.

За викладених обставин, вбачається, що на даний час у кримінальному провадженні продовжують існувати обставини, з якими закон пов`язує можливість перебування особи під одним із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Стороною обвинувачення в судовому засіданні доведено та матеріалами клопотання підтверджено, що заявлені стороною обвинувачення ризики, які враховано слідчим суддею при застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу та продовженні його дії не зменшилися.

Разом з тим, варто зазначити, що статтею 42 КПК України, якою розкривається термін «підозрюваний», вбачається, що кримінально-процесуальний статус підозрюваного не обмежується тільки правами, які покладаються на особу підозрюваного, а визначено також певні обов`язки, а саме, проте не виключно: 1) прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; 2) виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 3) підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; 4) надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді.

За встановлених обставин вбачається, що частина обов`язків, які покладені на підозрюваного та дію яких, в даному випадку орган досудового розслідування просить продовжити, покладені на процесуальний статус у якому перебуває ОСОБА_5 , що є безумовною причиною їх виконання та одночасно інша частина вказаних обов`язків, визначено додатково, які в своїй сукупності не є надмірними, оскільки, визначені з урахуванням характеру вчиненого кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , даних, що характеризують його особу, та при цьому, враховано, що заявлені при застосуванні та продовженні останньому запобіжного заходу ризики, передбачені ст. 177 КПК України, продовжують існувати, тобто вказане свідчить про наміри органу досудового розслідування не допустити ризики, які б підривали таке розслідування, що має на меті забезпечити всебічність, повноту і неупередженість дослідження обставин у даному кримінальному провадження.

На підставі викладеного, проаналізувавши всі надані сторонами докази та процесуальну позицію сторони захисту підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про продовження строку дії покладених на підозрюваного обов`язків, враховуючи при цьому принцип диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, та приймає до уваги ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, враховуючи процесуальну позицію сторони захисту, яка не заперечувала щодо продовження дії обов`язків, приходжу до безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного запобіжного заходу.

Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованих злочинів і правильності кваліфікації його дій, слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 179, 194, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Продовжити строк покладення на підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001779 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , а саме до 21.08.2024 року, в межах запобіжного заходу у вигляді застави, обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- не відлучатися з Київської області без дозволу слідчого або прокурора;

- повідомляти слідчого/прокурора про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування з свідками ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , та керівним складом потерпілого, юридичної особи - компанії «Norsk Hydro ASA» та потерпілими у даному кримінальному провадженні.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1