КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві 06 листопада 2024 року, подання голови Шевченківського районного суду м. Києва про направлення клопотання захисника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 про скасування відсторонення від посади, з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції,

ВСТАНОВИЛА:

Голова Шевченківського районного суду м. Києва звернувся до Київського апеляційного суду з поданням про направлення клопотання захисника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 про скасування відсторонення від посади до іншого суду.

Подання мотивоване тим, що в судовому засіданні, прокурор ОСОБА_7 повідомила, що вказане клопотання адвоката подане з порушенням підсудності, оскільки питання про відсторонення від посади ОСОБА_6 , а також про продовження відсторонення від посади вирішувалося Голосіївським районним судом м. Києва.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2024 року вирішено питання про направлення матеріалів вказаного клопотання до Київського апеляційного суду для вирішення питання про їх передачу на розгляд до іншого суду.

У судове засідання прокурор та захисник не з`явилися, 06 листопада 2024 року подали клопотання про розгляд подання у їх відсутність. Враховуючи те,що, відповідно до ч. 4 ст. 34 КПК України, неявка учасників провадження не перешкоджає проведенню розгляду, колегія суддів вважає за можливе розглянути дане клопотання без участі прокурора та захисника.

Заслухавши доповідь судді, колегія суддів прийшла до наступного висновку.

Відповідно до положеньст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно частин 1, 2 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо:

1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності;

2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду;

3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження;

4) ліквідовано суд, який здійснював судове провадження.

Питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що виноситься вмотивована ухвала.

Згідно з ч. 6 ст. 34 КПК України суд, якому направлено кримінальне провадження з іншого суду, розпочинає судове провадження зі стадії підготовчого судового засідання незалежно від стадії, на якій в іншому суді виникли обставини, передбачені частиною першої цієї статті.

Згідно з п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до положень п. 24 цієї статті, судове провадження є кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими обставинами.

Системний аналіз зазначених правових норм, а також визначень термінів «кримінальне провадження» (п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України) та «судове провадження» (п. 24 ч. 1 ст. 3 КПК України) дає підстави вважати, що кримінальне провадження у розумінні ст. 34 КПК України є тотожним поняттю «судове провадження».

З урахуванням наведеного, направлення кримінального провадження з одного суду до іншого суду в порядку, передбаченому положеннями ст. 34 КПК України, можливе лише після направлення справи до суду першої інстанції у порядку, передбаченому ст. 291 КПК України, для розгляду її по суті за правилами глав 27, 28 цього Кодексу.

Вказане узгоджується із позицією, викладеною в ухвалі Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 15.03.2018 у справі № 571/196/18-к (провадження № 51-4493впс18).

Крім того, з матеріалів провадження убачається, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 29 серпня 2024 року продовжено строк відсторонення від посади ОСОБА_6 та ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 30 серпня 2024 року продовжено строк дії покладених на підозрювану обов`язків (а.с.7-13).

Вказане свідчить про те, що досудовий контроль у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Голосіївським районним судом м. Києва.

Водночас слід зазначити, у разі якщо клопотання про скасування відсторонення від посади не підлягає розгляду в суді, до якого таке клопотання подано, то необхідно прийняти рішення відповідно до вимог КПК України з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України та загальних засад кримінального провадження, визначених у ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Постановляючи ухвалу про повернення клопотання про скасування арешту майна у випадку, якщо таке клопотання не підлягає розгляду в цьому суді згідно з правилами частини 2 ст. 132 КПК України, слідчий суддя діє в межах механізму, передбаченого ч. 6 ст. 9 КПК України, та не виходить за межі своїх процесуальних повноважень, передбачених нормами КПК. Більш того, своїм рішенням про повернення такого клопотання слідчий суддя не допускає можливості прийняття рішення поза межами своїх повноважень, передбачених кримінальними процесуальними нормами (висновки викладені в ухвалі Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суд у справі від 31 травня 2021 року, справа № 646/3986/19).

Зважаючи на те, що в поданні Голови Шевченківського районного суду м. Києва порушено питання про направлення з одного суду до іншого клопотання захисника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 про скасування відсторонення від посади, яке перебуває на стадії досудового розслідування, то порядок направлення вказаного провадження з одного суду до іншого, передбачений статтею 34 КПК, у даному випадку не підлягає застосуванню, а відтак у поданні Голови Шевченківського районного суду м. Києва, слід відмовити.

Керуючись ст.ст.32, 34, 418 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Відмовити у задоволені подання голови Шевченківського районного суду м. Києва про направлення клопотання захисника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 про скасування відсторонення від посади, з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_8 ОСОБА_12 ОСОБА_13

Унікальний номер справи 761/35701/24

Провадження № 11п/824/620/2024 Доповідач ОСОБА_11

Категорія ст.309 КПК