Справа № 515/911/23
Провадження № 1-кп/513/44/24
Саратський районний суд Одеської області

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2024 року Саратський районний суд Одеської області у складі: головуючої судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому судовому засіданні в приміщенні суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000199 від 23 лютого 2023 року за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Дивізія, Татарбунарського району Одеської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 307, ч.1 ст. 317 КК України,

у с т а н о в и в:

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 24 листопада 2023 року було задоволено подання в.о. голови Татарбунарського районного суду Одеської області ОСОБА_6 про направлення до іншого суду кримінального провадження №0000199 від 23 лютого 2023 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 307, ч.1 ст. 317 КК України. Кримінальне провадження направлено для розгляду до Саратського районного суду Одеської області. 11 грудня 2023 року обвинувальний акт надійшов до суду та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 11 грудня 2023 року розподілений судді ОСОБА_1 .

Ухвалою Саратського районного суду Одеської області від 25 липня 2024 року обвинуваченому ОСОБА_4 було продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, строком до 22 вересня 2024 року.

23 вересня 2024 року прокурором через канцелярію суду подане клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді нецілодобового домашнього арешту строком 60 днів, та заборонити обвинуваченому покидати місце проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 21 години до 06 години наступного дня, за виключенням необхідності залишати житло у разі оголошення повітряної тривоги. Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст. 307, ч.1 ст. 317 КК України. Розуміючи тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому, останній може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про наявність ризиків, зазначених ч. 1 ст. 177 КПК України. Окрім цього, підставою застосування запобіжного заходу до обвинуваченого ОСОБА_4 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від суду. Крім наявності вказаних ризиків, необхідно врахувати майновий стан - відсутність постійного джерела доходу у обвинуваченого, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі від шести до десяти років, може незаконно виплавати на свідків, які наразі не допитані у повному обсязі по кримінальному провадженню з метою викривлення їх показань, може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення перебуваючи на свободі, навіть при покладенні на нього відповідних обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України (наприклад з метою впливу чи залякування свідків), перебуваючи на волі, ОСОБА_4 може залишити місце проживання, ухилитися від суду, може покинути територію України, маючи паспорт громадянина України для виїзду за кордон.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 щодо заявленого клопотання прокурором про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не заперечили.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дійшов до таких висновків.

Згідно з положеннями ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Згідно з вимогами ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Ухвалою судді Саратського районного суду Одеської області від 25 липня 2024 року ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 діб, тобто до 22 вересня 2024 року включно з покладанням обов`язків.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, відповідно до ст. 178 КПК України, суд враховує, крім іншого, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання винним у вчиненні цих злочинів, вік та стан здоров`я, майновий стан, міцність його соціальних зв`язків, думку обвинуваченого та його захисника.

Надаючи оцінку можливості обвинуваченому переховуватися від суду, суд бере до уваги, підвищену суспільну небезпеку кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_4 , у зв`язку з чим існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих злочинів, побоюючись суворості передбаченого покарання, може вдатися до відповідних дій.

Таким чином, суд вважає, що існують ризики - можливість переховуватися обвинуваченим від суду та прокуратури, наявний майновий стан - відсутність постійного джерела доходу у ОСОБА_4 , а також те, що наразі обвинувальний акт перебуває на розгляді у суді щодо вчинення тяжкого злочину, за який передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі від шести до десяти років, свідки по даному кримінальному провадженню не допитані, ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення перебуваючи на свободі, навіть при покладенні на нього відповідних обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України (наприклад з метою впливу чи залякування свідків), перебуваючи на волі, може залишити місце проживання, ухилитися від суду, маючи паспорт громадянина України для виїзду за кордон.

Застосування інших більш м`яких запобіжний заходів не дає гарантій для уникнення ризиків передбачених ст.177 КПК України.

Враховуючи наведене, та те, що строк дії ухвали суду від 25 липня 2024 року скінчився, суд дійшов до висновку про задоволення клопотання прокурора та обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у вигляді нічного домашнього арешту в період з 21 години до 06 години ранку, за виключенням необхідності залишати житло під час оголошення повітряної тривоги.

На підставі ст. ст. 55-58, 170-178, 181, 194, 314-316, 369-372, 392, 395 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 21 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступного дня, за виключенням необхідності залишати житло під час оголошення повітряної тривоги, у межах 60 днів, тобто до 22 листопада 2024 року, за адресою: АДРЕСА_1 .

Зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора, та у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти наступні обов`язки: повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання; утримуватись від спілкування із свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання обвинуваченого та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури.

Ухвала суду щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Оголосити переву у судовому засіданні до 30 жовтня 2024 року до 14:00 години.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, захисника та свідків.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Суддя ОСОБА_1