Справа № 712/9965/24
Провадження № 1-кс/712/4131/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 серпня 2024 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання в кримінальному провадження № 0000062 від 06.05.2024 року т.в.о. начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП України в Черкаській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Соснівського районного суду м. Черкаси звернулася т.в.о. начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП України в Черкаській області майор поліції ОСОБА_6 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Клопотання мотивує наступним: в ході досудового розслідування, окрім іншого, встановлено, що ОСОБА_5 , достовірно знаючи, що він не має повноважень представляти інтереси ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 в органах Державної міграційної служби України чи подавати від їх імені заяви щодо оформлення паспорту громадянина України для виїзду за кордон, надав пропозицію здійснити вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави за надання неправомірної вигоди для себе та у подальшому одержав неправомірну вигоду для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави за наступних обставин.

Так, ОСОБА_5 , 29.05.2024, близько 14 години, в ході телефонної розмови з ОСОБА_9 , повідомив останньому, що може допомогти із видючою закордонних паспортів ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 , які разом з батьками перебувають за кордоном у Федеративній Республіці Німеччина, шляхом здійснення впливу на службових осіб Придніпровського відділу у місті Черкаси Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби, для чого необхідно надати грошові кошти у сумі 4 500 гривень за один паспорт та фотознімки дівчат.

У подальшому, 05.06.2024, близько 14 години, ОСОБА_9 на виконання умов ОСОБА_5 , за допомогою мессенджера «Viber» на мобільний номер НОМЕР_1 надіслав фотографії ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , для виготовлення паспортів для виїзду за кордон.

Після чого, ОСОБА_5 , у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 06.06.2024, будучи раніше знайомим з головним спеціалістом сектору оформлення документів ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_10 , реалізуючи свій злочинний умисел, здійснив вплив на останню, шляхом висловлення прохання, щодо незаконної видачі паспортних документів на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

При цьому, 05.06.2024, ОСОБА_5 , зустрівшись близько 17 год. 15 хв. біля магазину взуття за адресою: АДРЕСА_1 з ОСОБА_9 , який надав добровільну згоду на участь у проведенні негласних слідчих (розшукових) дій, діючи умисно, з корисливих мотивів, реалізовуючи свій злочинний умисел, отримав від останнього грошові кошти в сумі 9000 гривень, як неправомірну вигоду, за здійснення впливу на прийняття рішення особою, уповноваженою на оформлення заяв та видачу паспортів громадянина України для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

20.08.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України у пропозиції здійснити вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави за надання неправомірної вигоди для себе та одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

-заявою гр. ОСОБА_9 від 03.05.2024;

-протоколами допиту свідка ОСОБА_9 від 13.05.2024, 30.05.2024, 07.06.2024, 13.06.2024;

-протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту від 06.06.2024;

-протоколом огляду та ідентифікації грошових коштів від 05.06.2024;

-протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-відеоконтроль особи від 21.06.2024;

-протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 21.06.2024;

-протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії спостереження за особою;

-іншими матеріалами кримінального провадження.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2ст. 369-2 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вищевказані дії, що зазначені в п.п. 1-4 ст. 177 КПК України.

Враховуючи зібрані докази, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, який карається штрафом від двох тисяч до п`яти тисяч п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк від двох до п`яти років.

У зв`язку з цим, орган досудового розслідування приходить до висновку про наявність у кримінальному провадженні ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) ризик можливого переховування від органів досудового розслідування та/або суду, який обґрунтований тим, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років, а також, те, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, не має стійких соціальних зв`язків, а тому, з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

2) ризик можливого незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а саме: свідка-заявника у кримінальному провадженні ОСОБА_9 , що перешкоджатиме об`єктивному розслідуванню кримінального провадження;

3) ризик можливого перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, який обґрунтований тим, що ОСОБА_9 , не надав жодних пояснень та показань з приводу кримінального провадження та повідомленої йому підозри, що може також свідчити і про можливі наміри ввести слідство в оману для ухилення від відповідальності.

Таким чином, метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 , згідно ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

З огляду на викладене, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, які зазначені у клопотанні.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав повністю та просив суд його задовольнити.

Адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти клопотання, просив обрати особисте зобов`язання або зменшити розмір застави, оскільки розмір доходу ОСОБА_5 не дозволить йому своєчасно виконати рішення суду.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника.

Дослідивши матеріали клопотання слідчого та додані до них матеріали, заслухавши пояснення учасників судового засідання, слідчий суддя робить наступні висновки.

У провадженні СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебуває кримінальне провадження № 0000062 від 06.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

20.08.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Згідно з п.п.4,5 ч.1 ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання.

Відповідно до статті 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У п. 33 рішення ЄСПЛ від 11.04.2013 у справі «Вєренцов проти України» ЄСПЛ зазначив, що відповідно до його усталеної практики, яка відображає принцип, пов`язаний з належним відправленням правосуддя, у рішенні судів мають адекватно зазначатися підстави, на яких вони ґрунтуються. Ступінь застосування цього обов`язку наводити підстави може змінюватися залежно від характеру рішення та повинен визначатися з огляду на обставини справи (див. п. 26 рішення ЄСПЛ у справі «Гарсія Руіс проти Іспанії»).

У поданому клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, яке не викликає розумних сумнівів у цьому і підтверджується матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Крім того, слідчий суддя вважає наявним ризики незаконного впливу на свідків з метою схилення до зміни показів, зважаючи на тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі доведення його винуватості.

Слідчим суддею враховується ступінь тяжкості злочину, у вчиненні котрого підозрюється ОСОБА_5 , котрий відповідно до ст. 12 КК України відноситься до нетяжкого злочину та за який передбачено покарання у вигляді штрафу або позбавлення волі.

Слідчим суддею також враховуються дані про особу ОСОБА_5 , який має постійне місце проживання, раніше не судимий, враховуючи розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, приходжу до висновку про обґрунтованість клопотання, оскільки запобіжний захід у вигляді застави зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та дотримання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Щодо визначення розміру застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених кримінально-процесуальним законодавством України, виходячи з вимог статей 176, 177, 178, 182 КПК України, приймаючи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину - розмір застави визначається в межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому вважаю за доцільне визначити розмір застави у розмірі 4 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 12 112,00 гривень.

Керуючись ст.ст. 182, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання т.в.о. начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП України в Черкаській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 12112 (дванадцять тисяч сто дванадцять) гривень, строком на 60 діб з моменту проголошення ухвали, тобто до 20 жовтня 2024 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , починаючи з дня обрання запобіжного заходу такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування з іншим підозрюваним у кримінальному провадженні ОСОБА_10 та свідком ОСОБА_9 ;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу; при цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень; застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Контроль за виконанням ухвали покласти на т.в.о. начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП України в Черкаській області майора поліції ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Повний текст ухвали виготовлений 22.08.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1