Справа № 694/2630/24 провадження №1-кс/694/928/24
У х в а л а

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою

10.10.2024 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,у кримінальному провадженні № 0001321 від 05.10.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Гончариха Катеринопільського району Черкаської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не працюючого, не одруженого, освіта середня-спеціальна, раніше судимого: 20.12.2022 Христинівським районним судом Черкаської області за ч. 3 ст. 185 КК України до 3 років 4 місяці позбавлення волі, звільнений 21.04.2023 з ДУ «Диканьківська виправна колонія №12» по відбуттю строку покарання; судимість в установленому порядку не знята та не погашена,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.289 КК України, -

з участю підозрюваного ОСОБА_5

в с т а н о в и в:

10.10.2024 року старший слідчий СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання вказує, що досудовим слідством встановлено, що ОСОБА_5 , судимий 20.12.2022 Христинівським районним судом Черкаської області за ч. 3 ст. 185, ч. 4 ст. 70 КК України до 3 років 4 місяців позбавлення волі, звільнений з ДУ «Диканьківської виправної колонії №12» 21.04.2023 по відбуттю строку покарання, на шлях виправлення не став та в період не знятої та не погашеної законним шляхом судимості, вчинив повторно нове, умисне кримінальне правопорушення.

Так він, 04.10.2024 близько 12 год. 40 хв. діючи умисно і цілеспрямовано, усвідомлюючи протиправність своїх дій, з метою особистого використання транспортного засобу, шляхом вільного доступу, взяв обома руками за кермо мопед Honda Dio, номер шасі НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , сірого кольору, власником якого відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 являється ОСОБА_6 , вартість якого становить 600 (шістсот) доларів США, незаконно заволодів даним транспортним засобом, який знаходився неподалік під`їзду по будинку, що знаходиться по АДРЕСА_3 , після чого розуміючи, що ключі у замку запалювання відсутні та завести двигун неможливо, повів даний транспортний засіб від місця стоянки до подвір`я, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , де залишив його біля території подвір`я та з місця вчинення кримінального правопорушення зник, чим заподіяв потерпілій ОСОБА_6 матеріальну шкоду на суму 600 (шістсот) доларів США.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України - незаконне заволодіння транспортним засобом (угон), вчинене повторно.

09.10.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

В матеріалах кримінального провадження міститься достатньо фактичних даних для обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, які містяться у протоколах слідчих дій та інших документах.

У клопотанні слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, які обґрунтовані тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, а тому є підстави вважати, що під острахом кримінальної відповідальності, маючи незняту та непогашену судимість, усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинене кримінальне правопорушення, з метою уникнення покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Ризик незаконного впливу на свідків та потерпілу обґрунтовується тим, що підозрюваний знайомий як з потерпілою, так і свідками, мешкає у одному населеному пункті з ними та може впливати на останніх шляхом підбурювання, вмовляння чи залякування на свідків у кримінальному провадженні. Окрім цього встановлено, що підозрюваний офіційно не працює, постійного джерела доходу не має, є раніше судимою особою за вчинення кримінальних правопорушень, проте правильних висновків для себе не зробив та від вчинення нових кримінальних правопорушень не відмовився, зокрема у провадженні Ватутінського міського суду Черкаської області перебувають на розгляді матеріали кримінальних проваджень відносно ОСОБА_5 , а тому залишаючись без обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з високою ймовірністю, може продовжувати свою злочинну діяльність.

Беручи до уваги вищевикладене, з урахуванням тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, репутації та характеристики підозрюваного, застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбачених ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали дане клопотання та просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував проти задоволення клопотання.

Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши зміст та мотиви клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення є обґрунтованою, в матеріалах справи є здобуті у визначеному законом порядку достатні дані, які свідчать про наявність ознак злочину, а саме: - дані протоколу прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_6 ; - дані протоколу огляду місця події за адресою: АДРЕСА_3 від

04.10.2024;- дані протоколу огляду місця події за адресою: АДРЕСА_5 від 04.10.2024;- дані протоколу допиту потерпілої ОСОБА_6 від 07.10.2024;- дані протоколу допиту свідка ОСОБА_7 від 07.10.2024;- дані протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 07.10.2024;- дані протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 09.10.2024;- дані протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 08.10.2024;- даними протоколу огляду фідеозапису від 09.10.2024;- інші матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Надаючи оцінку ризикам наведеним у клопотанні слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Відповідно до ст. 5 Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, зокрема характер та тяжкість інкримінованого злочину. Отож, важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, який інкримінується обвинуваченому.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин за ч. 2 ст. 289 КК України, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 ) у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності. Отже зазначений ризик є доведеним.

Щодо ризику незаконно впливати на свідків та потерпілу у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності цього ризику слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто ризик впливу на потерпілу та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілого/свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Ризик впливу на свідків також обумовлюється можливим використанням ОСОБА_5 знайомств, зв`язків, обізнаності про осіб, які є свідками у даному кримінальному провадженні, з метою підбурювання їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання показань, які суперечитимуть зібраним у справі.

Відповідний незаконний вплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, що вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях).

Оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні ще не завершене, а потерпіла та свідки сторони обвинувачення відповідно не допитувались судом безпосередньо, існує ймовірний ризик того, що внаслідок впливу підозрюваного, такі особи можуть змінити свої показання або відмовитися від дачі показань у суді.

Слідча суддя враховує й те, що для здійснення тиску не обов`язково осіб знати особисто. Для цього достатньо, наприклад, того, що особі, якій загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, після ознайомлення з матеріалами справи стануть відомі анкетні дані свідків, і з метою уникнення покарання, можуть вчинятися дії, покликані на примушення свідків до зміни показань або до відмови від їх надання.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, щодо існування цього ризику.

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення слідча суддя виходить з встановлених вище ризиків впливу ОСОБА_5 на свідків, що може бути вчинений шляхом примушування їх до відмови від давання показань, а також до давання завідомо неправдивих показань шляхом вмовлянь, описаний вище вплив містить ознаки самостійного кримінального правопорушення, передбаченого ст. 386 КК України.

Крім того слідча суддя вважає, що даний ризик також грунтується на тому, що ОСОБА_5 є раніше судимою особою та перебував у місцях позбавлення волі, після звільнення з місця відбування покарання правильних висновків для себе не зробив та від вчинення нових кримінальних правопорушень не відмовився, відтак існує ризик вчинення інших кримінальних правопорушень.

Також, слідчий суддя зауважує, що відповідно до вимоги УІАП ГУНП в Черкаській області від 07.10.2024 вбачається, що 28.05.2019, 31.05.2019, 17.07.2019, 20.08.2019, 29.08.2019, 30.09.2019, 31.01.2024, 01.03.2024 та 10.05.2024 Звенигородською окружною прокуратурою направлено матеріали кримінальних проваджень до суду з обвинувальним актом відносно ОСОБА_5 за підозрою у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст.185, ч. 2 ст.185, ч. 4 ст. 186, ст. 395, ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 162, ч.4 ст.185 КК України.

Наявність інших кримінальних проваджень, що перебувають на розгляді в суді свідчить, що підозрюваний схильний до вчинення кримінальних правопорушень, що в свою чергу свідчить про наявність ризику, передбаченого п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Отже зазначений ризик є доведеним.

Вказане свідчить про наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Отже наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень та наявність ризиків, передбачених п. п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відтак, слідчим суддею враховано, що підозрюваний не має постійного місця роботи, тобто не має постійного джерела доходу, та вчинив тяжке кримінальне правопорушення. Крім того судом враховано, що підозрюваний вчинив інкриміноване йому правопорушення в умовах воєнного стану на території України, використовуючи наи?більш несприятливии? для суспільства час, тяжкі обставини та умови, в яких опинилося суспільство, що свідчить про підвищении? ступінь суспільноі? небезпеки злочинів, які вчиняються в умовах воєнного стану.

У відповідності до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Лабіта проти Італії" від 06.04.2000 року тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Такими обставини у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 є тяжкість злочину, який інкримінуються підозрюваному та міра покарання, яка йому загрожує у разі доведення вини, також такою обставиною є характер вчинення і підвищена суспільна небезпечність інкримінованого підозрюваному злочину, та суспільний резонанс, і саме наведені вище обставини у їх сукупності та інформація і характеристики підозрюваного, дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження, взмозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст.177 КПК України, зокрема ризику переховування від суду, незаконно впливу на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Разом з тим, слідчим суддею враховано дані про особу підозрюваного, який має місце реєстрації та мешкання, не одружений, має нейтральну характеристику, а також те, що матеріали клопотання не містять будь-яких даних, що поточний стан його здоров`я перешкоджає перебуванню в ізоляції від суспільства.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів на думку суду не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

З огляду на викладене, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає до задоволення.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваного, суд вважає за необхідне визначити заставу відповідно до п. 1 ч. 5 ст.182 КПК України у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та зумовити його належну процесуальну поведінку.

Відповідно до ч. 7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст.183 та ч. 5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; не відлучатися з місця проживання без їх дозволу; повідомляти слідчого прокурора, суд про зміну місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон (за наявності).

Керуючись ст.ст. 132, 176-178, 183, 184, 194, 196, 206, 372 КПК України,слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,у кримінальному провадженні № 0001321 від 05.10.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Гончариха Катеринопільського району Черкаської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не працюючого, не одруженого, освіта середня-спеціальна, раніше судимого запобіжний захід у

вигляді тримання під вартою в державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком на 59 діб.

Взяти ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під варту в залі суду.

Виконання даної ухвали покласти на слідчого у цьому кримінальному провадженні, а контроль за її виконанням на прокурора.

Строк тримання під вартою рахувати з 10.10.2024 по 07.12.2024 включно.

Строк дії ухвали - до 07.12.2024 включно.

Визначити розмір застави, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень 00 коп. (20х3028 грн.= 60 560), у разі внесення якої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти.

Підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

У разі внесення застави, звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та покласти на нього такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися з місця проживання без їх дозволу;

- повідомляти слідчого прокурора, суд про зміну місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон (за наявності).

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити до 07.12.2024.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він вважається таким, до якого застосовано запобіжнийзахід у вигляді застави та зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали вручити слідчому, начальнику установи, де підозрюваний утримується під вартою для виконання, а також прокурору, слідчому, підозрюваному для відому.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 14.10.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1