Провадження № 1-кс/712/5044/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

7 листопада 2024 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкас ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі адвоката ОСОБА_3 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_3 , який діє в інтересах Управління Черкаської єпархії Української Православної Церкви, на бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в:

08 жовтня 2024 року на розгляд слідчого судді передано указану скаргу, в якій заявник просить зобов`язати відповідальну особу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_3 про вчинення замаху на кримінальне правопорушення, про що повідомити заявника та його представника.

Скаргу обґрунтовано тим, що ОСОБА_3 в інтересах Управління Черкаської єпархії Української Православної Церкви до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, в порядку ст. ст. 55, 56, 60, 214, 215 КПК України, подано заяву про вчинення кримінального правопорушення (протокол відібрання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 29.09.2024 р. - ст. дізнавач СД ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 ) - замах на незаконне заволодіння чужим майном та надано по даному факту відповідні пояснення слідчому.

Указану заяву про вчинення кримінального правопорушення розглянуто посадовими особами Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області та за результатами перевірки відповідні відомості в ЄРДР не внесено, що не відповідає приписам ст. 214 КПК України.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав скаргу та просив її задовольнити. Додатково пояснив, що в заяві про вчинення злочину було повідомлено про кримінальне правопорушення за ст. 15, ст. 190 КК України.

Представник Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином.

Прокурор Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином.

Заслухавши представника заявника, дослідивши матеріали скарги та додані до неї копії документів, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно із ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Слідчим суддею встановлено, що 29.09.2024 року представник Управління Черкаської єпархії Української Православної Церкви адвокат ОСОБА_3 надав письмові пояснення дізнавачу СД Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 наступного змісту: «29 вересня 2024 року приблизно о 20.30 год. мені повідомив знайомий, якого називати не булу, про те, що біля магазину за адресою АДРЕСА_1 , знаходиться група чоловіків у кількості приблизно 30 чоловік, частина з яких була у військовій формі, що здалось підозрілим, так як вони вели мову між собою щодо способу силового захвату кафедрального собору по АДРЕСА_2 цієї ночі. Відповідно до чого я, як адвокат єпархії, поставив до відома керівництво єпархії та звернувся до поліції за телефоном 102 і сказав про підготовку до замаху на вчинення кримінального правопорушення незаконне заволодіння приватною власністю юридичної особи. Даний собор належить Управлінню Черкаської єпархії. Деяких із вказаних осіб я знаю… ».

Згідно з протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 29 вересня 2024 року ст. дізнавач ОСОБА_4 прийняв від адвоката ОСОБА_3 заяву наступного змісту: «29 вересня 2024 року близько 20.40 год. в районі магазину «ФайноМаркет» за адресою АДРЕСА_1 , зібралась група молодих людей, якій ймовірно мали захопити Свято-Михайлівський Собор.».

Відповідно до п.2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора №298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень ст. 214 КПК України та Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Також, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Згідно правового висновку, який висловлений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Крім того, за змістом ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Така позиція узгоджується з правовою позицією, що висловлена Другою судовою палатою ККС ВС у постанові від 30 вересня 2021 року, справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20.

Положенням про порядок ведення ЄРДР передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Дійсно кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналіз наданих адвокатом ОСОБА_3 письмових пояснень старшому дізнавачу поліції ОСОБА_4 від 29.09.2024 року, а також досліджений слідчим суддею протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 29 вересня 2024 року, не містить конкретних обставин, які б свідчили про наявність ознак злочину чи об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення.

Тобто, така заява адвоката ОСОБА_3 не відповідає вимогам ч. 5 ст. 214 КПК України, згідно якої передбачено обов`язок внесення до ЄРДР лише тих відомостей про кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про його вчинення.

За таких обставин, у задоволенні скарги необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст.214, 303, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 , який діє в інтересах Управління Черкаської єпархії Української Православної Церкви, на бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвалу може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1