Справа №390/735/24
Провадження №1-кп/390/52/24
ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.09.2024 Кіровоградський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої - ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому кримінальне провадження, внесене до №000065 від 21.03.2024, стосовно

ОСОБА_5 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Архангельське Високопольського району Херсонської область, українка, громадянка України, з професійно-технічною освітою, незаміжня, не має на утриманні малолітніх дітей, пенсіонерка, працює ФГ «Покровське» охоронцем, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,

яка обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.125 КК України,

встановив:

близько 12 години 30 хвилин 20 березня 2024 року ОСОБА_5 перебувала у приміщенні літньої кухні, яка розташована в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 , у вказаному приміщенні також знаходилася колишня невістка ОСОБА_4 , з якою у ОСОБА_5 на ґрунті неприязних відносин виникла сварка.

Під час сварки у ОСОБА_5 виник злочинний намір спрямований на спричинення тілесних ушкоджень колишній невістці ОСОБА_4 . Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно та цілеспрямовано, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи їх настання, ОСОБА_5 , умисно, кулаком лівої руки нанесла ОСОБА_4 удар в область вилиці справа та кулаком правої руки, спричинила удар в область носу останньої.

Своїми умисними злочинними діями ОСОБА_5 спричинила ОСОБА_4 тілесні ушкодження у вигляді: перелому кісток носу зі зміщенням, синців на спинці носу, нижній повіці правого та лівого ока, в ділянці лоба справа з переходом на вилицю, які відноситься до категорії легких тілесних ушкоджень та викликали короткочасний розлад здоров`я строком понад 6 діб.

Після чого, потерпіла ОСОБА_4 покинула приміщення домоволодіння ОСОБА_5 ..

На підставі ч. 3 ст. 349 КПК України суд, за погодженням учасників судового провадження визначив обсяг розгляду кримінального провадження: допит обвинуваченої, допит потерпілої, дослідження матеріалів, які характеризують обвинувачену, та доказів на підтвердження цивільного позову.

У судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_5 повністю визнала інкриміновані їй діяння та повідомила, що під час конфлікту у своєму домоволодінні зі своєю колишньою невісткою двічі ударила її у вилицю і ніс. Просила зменшити моральну шкоду до 3000 грн.

Потерпіла ОСОБА_4 пояснила, що вона проживає із донькою, якій 11 років. 20 березня 2024 року під час сварки їй нанесла кілька ударів її колишня свекруха ОСОБА_5 .. Після бійки, перебуваючи у поліції, вона втратила свідомість. Приблизно 6 годин вона перебувала у лікарні. Після того, як її побиту побачила її донька, то у останньої сталася істерика. На лікарняному вона перебувала 6 днів. Проте із-за травм та синців на обличчі вона не змогла виходити на роботу і водити дитину на тренування два тижні. В цей час батько дитини також не водив її на гуртки і донька була змушена перебувати разом із нею вдома. Через місяць після події вона ще була змушена звернутися до лікаря. Тому просить задовольнити її позовні вимоги у повному обсязі.

За таких обставин, суд вважає, що винність ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.125 КК України, доведена.

Дії ОСОБА_5 повинні бути кваліфіковані за ч.2 ст.125 КК України, оскільки вона вчинила кримінальні правопорушення - умисне легке тілесне ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров`я.

Призначаючи покарання обвинуваченій ОСОБА_5 , відповідно до ст. 65 КК України, суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винної та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.

ОСОБА_5 вчинила умисний кримінальний проступок.

Обставиною, що пом`якшує покарання згідно із ст. 66 КК України, є щире каяття та активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення, часткове відшкодування завданого збитку.

Обставинами, що обтяжують покарання згідно із ст. 67 КК України, є вчинення кримінального правопорушення щодо особи, з якою винний перебуває (перебував) у сімейних або близьких відносинах.

Крім цього, при обранні обвинуваченій ОСОБА_5 міри покарання судом враховується її відношення до вчиненого, матеріали, що її характеризують.

ОСОБА_5 за місцем проживання характеризується позитивно (а.с. 49-50). На обліках у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуває (а.с. 52, 54), раніше не судима (а.с.55-56).

Враховуючи вищевикладене, а також те, що ОСОБА_5 вину у вчиненому кримінальному правопорушенні визнала та розкаялася, за місцем проживання характеризуються позитивно, раніше не судима, суд дійшов висновку, що для її перевиховання та виправлення необхідно призначити покарання у виді штрафу.

Щодо цивільного позову потерпілої

По справі потерпілою заявлено цивільний позов на суму 30000 грн моральної шкоди та 1481 грн матеріальної шкоди.

Обвинувачена визнала позов частково та частково відшкодувала шкоду, а саме - перерахувала відповідно до квитанцій від 07.08.2024: 3000 грн, 95 грн, 1460,20 грн. У своєму виступі захисник повідомив, що обвинувачена повністю відшкодувала матеріальну шкоду та частково моральну. Зважаючи на це, суд вирішує питання щодо відшкодування моральної шкоди, виходячи із такого.

Як передбачено ч. 2 ст. 23 ЦК України, моральна шкода, окрім іншого, може полягати у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я, в душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Відповідно до п. 3 постанови Пленуму ВСУ №4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної шкоди» (далі Постанова ПВСУ) під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Пункт 9 зазначеної Постанови ПВСУ передбачає, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Таким чином, законодавець визначив загальні критерії щодо меж судової дискреції у вирішенні питання про розмір грошового відшкодування моральної шкоди, тобто визначення розміру такого відшкодування становить предмет оціночної діяльності суду.

Суд приймає до уваги глибину фізичних страждань потерпілої, яка зазнавала фізичного болю та змушена тривалий час лікуватися, а також те, що розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення, та вважає, що розмір моральної шкоди у сумі 30 000 грн буде цілком відповідати критеріям розумності та справедливості.

Зважаючи на те, що ОСОБА_5 перерахувала потерпілій ОСОБА_4 4555,2 грн в рахунок відшкодування шкоди, з яких 1481 грн на відшкодування матеріальної шкоди, то із ОСОБА_5 слід стягнути моральну шкоду за вирахуванням вже перерахованої суми - 26925,8 грн.

Процесуальні витрати, пов`язані із залученням експертів, та речові докази відсутні.

Керуючись ст.ст. 370, 374 КПК України, суд

ухвалив:

ОСОБА_5 визнати винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.125 КК України, та призначити їй покарання у виді штрафу в розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Цивільний позов потерпілої ОСОБА_4 задовольнити частково.

Стягнути із ОСОБА_5 на користь потерпілої ОСОБА_4 26925 (двадцять шість тисяч дев`ятсот двадцять п`ять) грн 80 (вісімдесят) коп. моральної шкоди, завданої злочином.

Вирок може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав, передбачених ст. 394 КПК України до Кропивницького апеляційного суду через Кіровоградський районний суд Кіровоградської області у строк 30 днів з моменту його проголошення.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченій, захиснику, прокурору.

Суддя ОСОБА_1