Житомирський апеляційний суд
Справа №935/2618/24 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Номер провадження №11-сс/4805/592/24
Категорія в порядку КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 року Житомирський апеляційний суд

в складі: головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області від 19.09.2024, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність першого заступника керівника Коростишівської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

в с т а н о в и в:

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити її скаргу, забов`язавши першого заступника керівника Коростишівської окружної прокуратури внести до ЄРДР відомості за її повідомленням від 02.05.2024 про вчинення злочинів, передбачених п.п. 4, 6, ч. 2 ст. 115, ч.5 ст. 186 КК України вчинених ОСОБА_6 в групі осіб. Вважає ухвалу незаконною та необґрунтованою, оскільки слідчім суддею не враховано вимоги ст.214 КПК України та не повідомлено її про судовий розгляд.

Ухвалою слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області від 19.09.2024 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність першого заступника керівника Коростишівської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_5 слідчий суддя виходив з того, що повідомлення ОСОБА_5 не містить будь-яких фактичних обставин, які вказують на наявність в діях ОСОБА_7 у змові з нотаріусом ОСОБА_8 ознак кримінально-караних діянь, зокрема у вчиненні убивства з особливою жорстокістю та грабежу, вчиненого групою осіб, а тому підстав для внесення вказаного повідомлення до ЄРДР не має.

В судове засідання апеляційного суду ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомлена про час та місце апеляційного розгляду, не з`явилася. Просила апеляційний розгляд провести у її відсутності, але за участю її представника ОСОБА_9 , який не є адвокатом.

Прокурор Коростишівської окружної прокуратури також не з`явився в судове засідання, будучи належним чином повідомлений про час та місце апеляційного розгляду.

Враховуючи, що участь заявника та прокурора не є обов`язковою в апеляційному розгляді, колегія суддів вважає можливим проводити апеляційний розгляд у відсутності зазначених осіб.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 15.10.2024 клопотання ОСОБА_5 про допуск до участі в апеляційному розгляді в якості її представника ОСОБА_9 , який не є адвокатом, - залишено без задоволення.

Заслухавши доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали провадження, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Частина 1 статті 214 КПК України зобов`язує слідчого, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування тільки заяву або повідомлення, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, і вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані, які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

Окрім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2019 року (справа №818/15/18, провадження № 11-1466апп18) зауважила, що у межах процедури за правилами ч.1 ст.303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий, прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як вбачається з матеріалів скарги, 02.05.2024 ОСОБА_5 подала до Коростишівської окружної прокуратури заяву про вчинення кримінальних правопорушень, а саме вбивство її сина, який помер 26.03.2010 року, з особливою жорстокістю та користним мотивом, яке вчинено на її думку ОСОБА_6 (а.п. 22-24).

Відповідно до листа першого заступника керівника Коростишівської прокуратури від 08.05.2024, заяву ОСОБА_5 повернуто останній для належного оформлення, оскільки заява не була підписана заявникомнадіслана іншою особою, а саме ОСОБА_10 , яким не долучено доказів на підтвердження повноважень представника (а.п.25-26).

Ухвалою слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області від 17.05.2024 скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність керівника Коростишівської окружної прокуратури, щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР, повернуто особі, яка її подала, оскільки скарга не підписана заявником ОСОБА_5 .

Вказана ухвала залишена без зміни ухвалою Житомирського апеляційного суду від 12.06.2024 (а.п.29).

Згідно копії листа першого заступника керівника Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_11 від 22.08.2024 року, заяву ОСОБА_5 про кримінальне правопорушення за належністю було скеровано до ВП №2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області для організації розгляду в порядку ст. 214 КПК України (а.п. 47).

У зв`язку із невнесенням посадовими особами Коростишівської окружної прокуратури відомостей до ЄРДР у встановленому ст. 214 КПК України порядку, ОСОБА_5 звернувся зі скаргою на бездіяльність першого заступника Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_12 до слідчого судді в порядку ст.303 КПК України (а.п.2).

Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_5 слідчий суддя послався на те, що заява ОСОБА_5 від 02.05.2024 року не містить будь-яких обставин, які вказують на наявність в діях ОСОБА_7 у змові з нотаріусом ОСОБА_8 ознак кримінально-караних діянь, передбачених ч. 2 ст. 115, ч 4 ст. 186 КК України, а тому дійшов висновку, що підстав для зобов`язання керівника Коростишівської окружної прокуратури внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_5 не має.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді, який ґрунтується на вимогах кримінального процесуального закону.

Колегія суддів звертає увагу, що заява ОСОБА_5 від 02.05.2024 року не містить фактичних обставин, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення в розумінні вимог ст.11 КК України, а тому підстав для задоволення її скарги не має.

Як свідчить позиція ЄСПЛ у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу до суду, в тому розумінні, що особі забезпечується можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави відсутні правові чи практичні перешкоди для реалізації цього права.

Водночас, право на доступ до правосуддя не є абсолютним з точки зору його практичного забезпечення. ЄСПЛ зазначає, що вказане право в силу своєї природи вимагає державного регулювання (яке може змінюватися залежно від місця та часу, з урахуванням потреб і ресурсів як суспільства, так і конкретних осіб). Разом з тим, таке врегулювання не повинно завдавати шкоди змісту цього права та конкурувати з іншими правами, встановленими Конвенцією.

Отже, колегія суддів звертає увагу, що ОСОБА_5 не позбавлена права на доступ до правосуддя, оскільки може повторно звернутися з повідомленням про кримінальне правопорушення, виклавши обставини, які, на її думку, свідчать про кримінальне правопорушення, а у разі незгоди з прийнятим рішенням чи бездіяльністю в подальшому може звернутися із скаргою до слідчого судді.

Доводи апелянта про те, що її не було повідомлено про судовий розгляд на 19.09.2024, колегія суддів вважає безпідставиними, оскільки такі доводи спростовуються телефонограмою, яка міститься в матеріалах провадження (а.п.17) та яка була отримана ОСОБА_5 особисто на зазначений у її скарзі телефон.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_5 про те, що слідчій суддя не звернув увагу на порушення вимог ст.214 КПК України щодо безальтернативного внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки відповідно до позиції Верховного Суду до ЄРДР можуть бути внесені не будь-які повідомлення, а лише ті, що свідчасть про вчинення кримінальне каранного діяння.

На підставі викладеного, доводи апеляційної скарги не можуть бути визнані колегією суддів достатніми для скасування оскаржуваного судового рішення, яке є законним та обґрунтованим.

Керуючись ст.ст. 404, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області від 19.09.2024, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність першого заступника керівника Коростишівської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР без зміни.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді :