Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9789/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю захисника власника майна адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження № 0000909 від 24.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361 КК України про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 звернувася до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000909 від 24.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361 КК України. Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою м. Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на території Подільського району у м. Києві встановлені особи змінили сторони (довірителя та повіреного) та зміст довіреності (вид дії - «виправлення запису»). Відомості змінені від імені приватного нотаріуса ОСОБА_5 .

В подальшому, на підставі копії фіктивних договорів управління корпоративними правами від 16.08.2018 року (посвідчила нотаріус ОСОБА_6 ) між громадянином України ОСОБА_7 , який діяв нібито від імені реальних власників (громадянина Республіки Туреччина ОСОБА_8 (5% акцій) та АТ «Метал ве ящі сістемлері тіджарет анонім шікркеті» (юридична особа Республіки Туреччина, 95% акцій) та підприємством 1111 «Дентлайн» (ЄДРГІОУ 30050045) в особі керівника ОСОБА_9 було підписано акти прийому-передачі 95% та 5% часток у статутному капіталі підприємства ТОВ «Фасадні системи метал япи» () на користь громадянина України ОСОБА_10 .

Вищевказані документи були подані державному реєстратору Феодосівської сільської ради Обухівського району Київської області ОСОБА_11 , яка внесла в державний реєстр відповідні зміни. Після цього, незаконно призначений рейдерами директор ОСОБА_10 звільнив реального директора підприємства ТОВ «Фасадні системи метал япи» ОСОБА_12 та 06.07.2023 року передав в уставний фонд спеціально створеного під рейдерську атаку підприємства ТОВ «Укрбромарк» () належну підприємству ТОВ «Фасадні системи метал япи» земельну ділянку з кадастровим номером :02:008:0010 та майновий виробничий комплекс по виробництва фасадних систем, загальною площею 3281,6 кв.м., (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 212).

В ході досудового розслідування, встановлено, що до вищевказаної злочинної групи входить ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить йому на праві власності, є підставною особою, через яку легалізують отримане в результаті протиправного внесення змін до реєстрів майно та інші встановлені досудовим розслідуванням особи.

Зважаючи на викладене, слідчим проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_13 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінальних правопорушень, відшукання та вилучення речей, щодо яких є підстави вважати, що вони здобуті злочинним шляхом.

Так, 06.08.2024 в період часу з 07:02 год. по 07:50 год., під час проведення на підставі ухвали Подільського районного суду м. Києва обшуку в приміщенні квартири за місцем мешкання ОСОБА_13 за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено:

-мобільний телефон Samsung А24 imeil: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , з сім-карткою НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_13 ;

-мобільний телефон Samsung А24 imeil: НОМЕР_4 , imei2: НОМЕР_5 , з сім-карткою НОМЕР_6 , який належить ОСОБА_14 .

В органу досудового розслідування, є підстави вважати що, вилучені речі, документи є матеріальними об`єктами, які являються предметами кримінального правопорушення, та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, виникла необхідність у залученні вказаних предметів до кримінального провадження у якості речових доказів.

Вилучені документи постановою слідчого у кримінальному провадженні від 06.08.2024 визнано речовими доказами в порядку ст. 98 КПК України.

Орган досудового розслідування вважає, що на вилучені в ході обшуків майно, яке зазначене у відповідних протоколах, необхідно накласти арешт, оскільки вони визнані речовим доказом та підлягають додатковому дослідженню, огляду, тощо. Не застосування накладення арешту на майно та заборони його використання може призвести до його зникнення, втрати або пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Все вище наведене вказує на необхідність накладення арешту на вилучене під час проведення 06.08.2024 зазначених обшуків майно до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, оскільки, запобігши реальній загрозі протиправного виливу (заборони відчуження, розпорядження та користування) на вказане майно шляхом накладення арешту, можливо досягти мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також настанню будь-яких негативних для провадження наслідків.

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_15 у судове засіданні не з`явився, написав заяву про розгляд без його участі, просив його задовольнити.

Представник власника майна ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З доданих до клопотання документів вбачається те, що майно на, яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги те, що речі, які були вилучені під час обшуку можуть бути предметами вчинення кримінального правопорушення та є матеріальними об`єктами, які також можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, з метою арешту майна є забезпечення збереження речового доказу, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування чи знищення.

На підтвердження наведених обставин прокурором долучено до матеріалів копотання копію протоколу огляду від 07.08.2024 мобільного телефону Samsung А24 imeil: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , з сім-карткою НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_13 .

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Разом з тим, в частині доводів клопотання про накладення арешту на мобільний телефон Samsung А24 imeil: НОМЕР_4 , imei2: НОМЕР_5 , з сім-карткою НОМЕР_6 , який належить ОСОБА_14 , слідчий суддя дійшов висновку про недоведеність прокурором необхідності накладення такого арешту.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна підлягає частковому задоволенню, оскільки стороною обвинувачення доведено необхідність здійснення такого арешту в частині мобільного телефону, який належить ОСОБА_13 , обґрунтовано правову підставу для його часткового задоволення.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. 167 - 168, 170 - 173, 309 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження № 0000909 від 24.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361 КК України про арешт майна - задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 06.08.2024 під час проведення обшуку, на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва в приміщенні квартири за місцем мешкання ОСОБА_13 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон Samsung A24 IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , з сім-карткою НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_13 .

У задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_16