У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.10.2024 м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Максима Кривоноса, буд. 25 клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000311 від 03.02.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000311 від 03.02.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що у січні 2022 року між ним, ФОП ОСОБА_3 та ТОВ «ПЕРШІ ВЛТ ТЕХНОЛОГІЇ» укладено Договір оренди нежитлового приміщення № 1-2022, відповідно до умов якого орендодавець, а саме ФОП ОСОБА_3 передає, а орендар ТОВ «ПЕРШІ ВЛТ ТЕХНОЛОГІЇ» приймає у строкове платне користування частину нежитлової будівлі, яке розташоване за адресою АДРЕСА_1 ., загальною площею будівлі 252, 4 кв. м., орендована площа приміщення 158, 4 кв. м. Умовами договору було визначено, що нежитлове приміщення надається в оренду для здійснення господарської діяльності, не забороненої діючим законодавством України. Однак, 15.04.2024 р. йому стало відомо про той факт, що існує кримінальне провадження № 0000311 від 03.02.2022 щодо ТОВ «ПЕРШІ ВЛТ ТЕХНОЛОГІЇ» за ст. 203-2 КК України. Під час проведення його допиту у якості свідка він повідомив детективу, що розірве договір оренди, оскільки йому повідомлено про протиправну діяльність орендаря у вказаному нежитловому приміщенні, пов`язану із азартними іграми. В подальшому, ним договір оренди було розірвано, орендар покинув приміщення будівлі. Однак, на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 03.04.2024 р. було накладено арешт на будівлю, розташовану за адресою АДРЕСА_1 , із забороною користуватись та відчужувати приміщення. Заявник вважає, що в подальшому існуванні арешту на майно відпала потреба, та арешт було накладено необґрунтовано, оскільки його не було викликано в судове засідання, та не враховано вимог співмірності у кримінальному провадженні, адже жодного відношення особисто він, власник приміщення, до вказаного кримінального провадження не має, у кримінальному провадженні має статус свідка, повідомлення про підозру йому пред`явлено не було, цивільного позову до нього у даному кримінальному провадженні заявлено не було. У зв`язку із викладеним, просить слідчого суддю скасувати заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту.

У судове засідання заявник ОСОБА_3 не прибув, направив до суду клопотання про розгляд поданого ним клопотання у його відсутність, на задоволенні клопотання наполягає.

Від прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України обласної прокуратури ОСОБА_4 до суду надійшла заява, в якій слідчого суддю повідомлено про те, що під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000311 від 03.02.2022 неодноразово проведені обшуки за адресою АДРЕСА_1 , за результатами проведення яких вилучено комп`ютерну техніку, яка використовувалась в незаконній діяльності з організації та проведення азартних ігор, лотерей. Разом з тим, як зазначає прокурор у поданому листі, 10.10.2024 детективами ТУ БЕБ у Київській області проведено огляд приміщень за адресою АДРЕСА_1 та встановлено, що наразі вказане приміщення у протиправній діяльності не використовується. З огляду на зазначене, потреба у застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна відсутня. Враховуючи викладене, прокурор не заперечує проти задоволення клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 03.04.2024 р. по справі № 760/531/24, судовий розгляд просить провести у його відсутність.

Відповідно до ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали клопотання власника майна про скасування арешту майна, та позицію прокурора, викладену у письмовому зверненні до суду, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з ч. ч. 1, 5 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, а тому у відповідності до ч. 1 ст. 131 КПК України має застосовуватись з метою досягнення дієвості цього провадження.

Положеннями п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України та ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який забезпечує тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Так, під час розгляду клопотання, слідчим суддею встановлено, детективами ТУ БЕБ у Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000311 від 03.02.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України.

03.04.2024 на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва у справі № 760/531/24 було задоволено клопотання прокурора та з метою збереження речових доказів вирішено Накласти арешт із забороною користування та відчуження на приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві власності належить ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідно до листа прокурора ОСОБА_4 від 29.10.2024 р. за вих. № 10-1845ВИХ-24, слідчим суддею встановлено та що підтверджується доданим до листа прокурора протоколом огляду від 10.10.2024 р., 10.10.2024 детективами ТУ БЕБ у Київській області проведено огляд приміщень за адресою АДРЕСА_1 та встановлено, що наразі вказане приміщення у протиправній діяльності не використовується, з огляду на зазначене, потреба у застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна, відсутня.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя доходить до висновку про наявність підстав для скасування арешту з майна, належного ОСОБА_3 , накладеного на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва у справі № 760/531/24 від 03.04.2024 р. із скасуванням заборони користування та розпорядження вказаним майном, керуючись приписами ч. 2 ст. 174 КПК України, згідно з якими арешт майна може бути скасовано, якщо в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Таким чином, клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню частково, оскільки слідчий суддя не вбачає підстав для висновків про те, що арешт було накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. ст. 131, 170-173, 174, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000311 від 03.02.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, - задовольнити частково.

Скасувати арешт з приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві власності належить ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , із скасуванням заборони користування та відчуження майна, який був накладений на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_5 від 03.04.2024 р. по справі № 760/531/24, провадження № 1-кс/760/883/24, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000311 від 03.02.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на процесуального прокурора ОСОБА_4 .

У задоволенні іншої частини клопотання, - відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1