Справа № 296/7597/24
УХВАЛА

Іменем України

19 серпня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна

встановив:

ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування заходу забезпечення у кримінальному провадженні у вигляді арешту майна.

Оглянувши матеріали клопотання та долученні до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку, що його необхідно повернути заявнику, виходячи з наступного.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення клопотання про скасування арешту майна.

Згідно ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч.2 ст.174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя з повідомленням особи, яка заявила клопотання, та особи, за клопотанням якої було арештоване майно.

З аналізу ст.ст.171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: статус особи, яка звертається із клопотанням про скасування арешту майна (власник майна, підозрюваний, обвинувачений, тощо); перелік і вид майна, арешт на який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; обґрунтування необхідності скасування арешту (правова підстава).

Проте матеріали клопотання не містять копії процесуального документу, на підставі якого було накладено арешт на майно ОСОБА_2 у кримінальному провадженні № 0005066 від 29.10.2020.

До клопотання про скасування арешту майна заявником додано ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва про накладення арешту на майно від 21.10.2022, яка роздрукована з Єдиного державного реєстру судових рішень та частина тексту якої не є читабельною, тому слідчий суддя позбавлений можливості встановити дійсний зміст ухвали.

Викладені обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених ст.174 КПК України, оскільки неможливо встановити статус ОСОБА_2 , на майно якого було накладено арешт, та, відповідно, що такий має право звертатись до суду із заявою про скасування арешту майна, а також неможливо встановити дійсний перелік майна на яке накладено арешт.

У зв`язку із вказаним клопотання необхідно повернути заявнику для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 170-174 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути заявнику.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1