У Х В А Л А

Іменем України

Справа № 285/5752/24

провадження № 1-кс/0285/1497/24

15 листопада 2024 року м. Звягель

Слідчий суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні ЄРДР №№0001062 від 13 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289 та ч. 4 ст. 187 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання слідчого СВ Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області про арешт майна, яке було вилучено 14.11.2024 року в ході обшуку затриманого ОСОБА_2 в Звягельському РВП ГУНП в Житомирській області, що по вулиці Івана Франка, 3а, м. Звягель, Житомирської області: куртку, шапку, мобільний телефон «TECNO SPARK 20C» в якому ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ НОМЕР_2 , з сім-картками НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , клаптик паперу з написом « НОМЕР_5 ОСОБА_3 » та позбавити власника, будь-яких осіб, які відповідно до чинного законодавства мають право можливості відчуження, розпорядження та/або користування вказаним майном, зазначених прав на нього.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що 13.11.2024 близько 17 год. 40 хв. ОСОБА_2 , перебуваючи у робочий час в приміщенні магазину "Продукти" ФОП ОСОБА_4 , що по АДРЕСА_1 , під час воєнного стану, з погрозою застосування насильства, яке є небезпечним для життя чи здоров`я, відкрито заволодів грошовими коштами в сумі 2000 гривень потерпілої ОСОБА_5 , чим спричинив останній майнової шкоди.

Того ж дня в порядку ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_2 в ході проведення обшуку якого було виявлено та вилучено вищезазначене майно.

Відомості про вчинення кримінального правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №№0001062 від 13 листопада 2024 року.

Оскільки вилучене майно є речовим доказом, що зберігло на собі сліди, які можуть бути використані як докази, а також для проведення судових експертиз, у слідства виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Слідчий подала заяву про розгляд клопотання без його участі.

Інші заінтересовані особи у судове засідання не з`явились.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Арешт майна це тимчасове позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину (ст.170 КПК). Він є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, застосування яких допускається лише у випадку, коли слідчий, прокурор доведе наявність трьох необхідних складових, а саме, що 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Ініціатор клопотання, звертаючись до суду з вимогою про арешт майна зазначив, що метою останнього є збереження речових доказів та проведення судових експертиз.

Подане клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України та в ньому обґрунтовано зазначено про необхідність арешту майна, яке відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.

Суттєвих шкідливих наслідків тимчасового застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження для осіб, яких він стосується, не вбачається.

Згідно практики ЄСПЛ втручання у власність (користування) фізичних чи юридичних осіб це вимушений захід, який держава застосовує тимчасово для досягнення певного результату.

Втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого Суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес.

Правомірним є арешт за умови одночасного існування критеріїв правомірності цього втручання (зокрема, законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Отже, в даному випадку дотримано вимоги правомірності втручання у право власності фізичних осіб, таке втручання є законним, відповідає суспільному інтересу та при цьому враховано розумність та співмірність (справедливий баланс) обмеження права власності завданням кримінального провадження, передбаченим ст. 2 КПК України, оскільки іншим чином неможливо збереження речових доказів.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав вважати, що вилучені предмети є речовими доказами, можуть зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 98, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 14 листопада 2024 року в ході обшуку затриманого ОСОБА_2 в приміщенні Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області, що по вулиці Івана Франка, 3а м. Звягель Житомирської області: куртку, шапку, мобільний телефон «TECNO SPARK 20C» в якому ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ НОМЕР_2 , з сім-картками НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , клаптик паперу з написом « НОМЕР_5 ОСОБА_3 ».

Позбавити власника і будь-яких осіб, які відповідно до чинного законодавства мають право відчуження, розпорядження вказаним майном, зазначених прав на нього.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення.

Роз`яснити, що згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1