Справа № 355/1298/24
Провадження № 1-кс/355/82/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2024 року смт. Баришівка

Слідчий суддя Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Згурівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження №0001209, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 травня 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

17 липня 2024 до Баришівського районного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Згурівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження №0001209, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 травня 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

В обгрунтування поданого клопотання вказано, що 25.04.2024 невстановлені особи, використовуючи вантажні транспортні засоби марки DAF, з невідповідними номерними знаками та з напівпричепами, за адресою здійснення господарської діяльності ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (ЄДРПОУ НОМЕР_1 ), а саме: АДРЕСА_1 , здійснили крадіжку зернобобових культур, а саме сої на загальну суму 898 246 грн.

Зокрема, 24.04.2024 директором ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за допомогою мережі інтернет встановлено оголошення щодо закупівлі зернобобових культур ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) та в подальшому шляхом обміну реквізитами та скан-копіям підписаних документів укладено договір купівлі-продажу № 24/04/24-03 від 24 квітня 2024 року сої в загальній кількості 52,34 т. вартістю 1 024 000 грн. (сума з ПДВ)

Разом із тим, представником ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в електронному вигляді надано дані транспортних засобів та водіїв які здійснюватимуть завантаження та логістику даної продукції.

25.04.2024 близько 10 год. 00 хв. до території складу та вагового комплексу ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » прибули вказані раніше вантажні автомобілі із зарані підготовленими підробними номерними знаками (двійниками таких самих автомобілів), де їх супроводжувала завідувач складу ОСОБА_4 . Після отримання вантажу та зважування дані транспортні засоби залишили територію господарства в невідомому напрямку.

Грошові кошти в сумі 898 246 грн. (сума без ПДВ) на рахунок ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » не перераховано та на неодноразові телефонні дзвінки представниками ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » пояснень не надано.

06 липня 2024 року на підставі ухвали слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області, проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено наступне:

-нетбук марки «Asus» з серійним номером В60ААS180685 , який вилучено та поміщено до спеціального експертного пакету №WAR 1557255;

-планшет марки «Sony» з номерним маркуванням на задній панелі « 0862 », який вилучено та поміщено до спеціального експертного пакету №WAR 1557254;

-мобільний телефон марки «Аrgo», чорно-червоного кольору, ІМЕІ: НОМЕР_5 , ІМЕІ:2- НОМЕР_6 , який вилучено та поміщено до спеціального експертного пакету №ІCRO 124913.

06 липня 2024 року слідчим винесено постанову про визнання речей (документів) речовими доказами та приєднання до матеріалів кримінального провадження.

Від прокурора ІНФОРМАЦІЯ_4 надійшло клопотання про розгляд поданого клопотання без його участі, просив його задоволити, наклавши арешт на майно. Просив проводити розгляд клопотання без виклику особи, у якої були вилучені докази

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Таким чином, враховуючи норми ст. 172 КПК України, слідчим суддею визнано за можливе провести судовий розгляд клопотання без участі слідчого та володільця майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх учасників, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя дослідивши клопотання та додані на його обґрунтування матеріали, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуте особі, у якої воно було вилучене.

Як вбачається із матеріалів клопотання, дані речі могли використовуватися для вчинення кримінального правопорушення.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у ІНФОРМАЦІЯ_5 , інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 100 КПК визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, а ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України встановлює, що слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

З огляду на положення даних статей, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Також слідчий суддя вважає, що арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Таким чином, встановивши належні правові підстави, передбачені ст. 170 КПК України, перевіривши співрозмірність втручання у права особи з потребами кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання про задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст. ст. 170, 171,175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Згурівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження №0001209, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 травня 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на речі які було вилучено в ході проведення обшуку 06 липня 2024 нетбук марки «Asus» з серійним номером В60ААS180685 , планшет марки «Sony» з номерним маркуванням на задній панелі «0862», мобільний телефон марки «Аrgo», чорно-червоного кольору, ІМЕІ: НОМЕР_5 , ІМЕІ: 2 - НОМЕР_6 .

Дозволити слідчому, прокурору використовувати дане майно під час проведення слідчих дій та в ході проведення експертиз.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Баришівського районного суду ОСОБА_1