Справа № № 585/3370/24
Номер провадження 1-кс/585/1225/24
У Х В А Л А

І М Е Н ЕМ У К Р АЇ Н И

05 серпня 2024 року м.Ромни

Слідчий суддя Роменського міськрайонного суду Сумської області - ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ромни скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої службової особи Роменського РВП ГУ НП в Сумській області, яка полягає у невнесенні відомостей в ЄРДР за заявою про кримінальне правопорушення та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Роменського міськрайонного суду Сумської області 01 серпня 2024 року надійшла вищезазначена скарга.

Свою скаргу особа, яка її подала, мотивує тим, що він ( ОСОБА_3 ) 25 червня 2024 року звернувся до Роменського РВП ГУ НП у Сумській області із заявою про вчинення злочину, щодо дій ОСОБА_4 по нанесенню тілесних ушкоджень.

Разом з тим, станом на день подачі скарги слідчому судді вказана заява не була розглянута, а відомості про вчинене кримінальне правопорушення уповноваженими особами до ЄРДР не внесені. Наведене підтверджується копією листа за підписом заступника начальника Роменського РВП, який останній отримав 02.08.2024 року, згідно якого його повідомлення за №7427 та № 7438 розглянуто. У зв`язку із зазначеним особа, яка подала скаргу, просить скаргу задовольнити, визнати протиправною бездіяльність посадових осіб Роменського РВП, зобов`язати повноважну особу суб`єкта оскарження внести відомості про кримінальне правопорушення за його заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У судове засіданні особа, яка подала скаргу, ОСОБА_3 , не з`явився, про дату та час судового розгляду скарги був повідомлений належним чином, за змістом скарги заявив клопотання про розгляд справи у його відсутність.

Повноважна особа Роменського РВП ГУ НП в Сумській області, бездіяльність якої оскаржується, до судового засідання не з`явилась, про дату та час розгляду справи була повідомлена належним чином.

Слідчий суддя, дослідивши доводи скарги, приходить до наступного висновку.

Як встановлено зі змісту скарги, ОСОБА_3 25 червня 2024 року звернувся до Роменського РВП ГУ НП у Сумській області із заявою про вчинення злочину, щодо дій ОСОБА_4 по нанесенню тілесних ушкоджень

Як стверджує заявник, у той же день, 25.06.2024 р. останнім було подано заяву про злочин та пройдено медичне освідування у КНП «Роменська ЦРЛ»

Окрім вказаного, на день розгляду скарги повноважною особою Роменського РВП зазначене повідомлення ОСОБА_3 до ЄРДР внесено не було, що підтверджується копією листа від 12.07.2024 року за вих. № 17315, за підписом заступника начальника Роменського РВП ОСОБА_5 .

При цьому, слідчим суддею враховуються висновки Сумського апеляційного суду щодо обов`язку суду, згідно ст.22 КПК України, створити необхідні умови для реалізації заявником його процесуальних прав та обов`язків, зберігаючи при цьому об`єктивність та неупередженість (права №585/976/21, головуючий суддя ОСОБА_6 ), у зв`язку із чим скаргу слідчим суддею прийнято до розгляду ані без заявлення стороною відповідного клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, та, відповідно, і без конкретизації заявленої до слідчого судді вимоги, оскільки, як вказується судом апеляційної інстанції, попередня перевірка скарги, її змісту, а так само дотримання процесуального строку, може мати ознаки відмови у доступі до правосуддя.

Так, відповідно до положень ст.2 КПК України, відповідно до якої завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст.7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться законність та змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом.

Згідно ч.ч.1 та 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Отже, однією із загальних засад кримінального провадження визначено змагальність сторін, яка передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, а суд лише створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Таким чином, саме заявник, скаржнику зобов`язані забезпечити особисту явку та подання доказів.

Відповідно до ч. 3ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як вбачається з матеріалів скарги скаржник повідомлявся про дату судового засідання шляхом направлення відповідного повідомлення, що передбачено ст. 135 КПК України, але в судове засідання не з`явився та про поважність причин своєї неявки суд не повідомляв.

Неявка належним чином повідомленого скаржника до судового засідання та не повідомлення ним про причини своєї неявки, позбавляє слідчого суддю можливості вирішити питання щодо суті заялених слідчому судді вимог. Оскільки особа не з`являється для розгляду скарги без поважних причин, це свідчить про відсутність зацікавленості у ефективному та своєчасному розгляді її скарги, та про неналежне ставлення до наданих їй процесуальним правам та покладеним обов`язкам.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник має зазначити у повідомленні конкретні, відомі йому обставини такого злочину. Дійсно, у особи, яка подає заяву, відсутній обов`язок наводити в ній всі ознаки певного злочину. Забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінальних правопорушень, у тому числі доведення обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладено саме на органи досудового розслідування та є одним із завдань кримінального провадження. Водночас, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про конкретне кримінальне правопорушення.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України щодо внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення перебувають у взаємозв`язку із ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до ЄРДР має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

На підставі п. 2 Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомлені чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Тобто закон передбачає необхідність попереднього вивчення слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, викладеного у постанов Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року в справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відмінністю письмової заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від будь-якого іншого звернення є викладення в такій заяві об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного кримінального правопорушення. Якщо таких даних немає, то такі відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При розгляді питання, що стосується невнесення відомостей в ЄРДР, слідчий суддя також враховує висновок Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, викладений у постанові від 30.09.2021 у справі №556/450/18, відповідно до якого підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Слідчий суддя вважає, що оскільки заявником конкретно не визначено, за яким повідомленням (за № 7427 чи № 743) останній просить внести відомості до ЄРДР, а так само і щодо яких обставин, то у слідчого судді у даному випадку відсутній обов`язок на самостійне відшукання чи визначення предмету скарги, або про власне тлумачення відомостей, викладених у скарзі інакше, аніж вказує заявник.

Зміст ч.1 ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Отже, оскільки заявником не визначено, які у поданих зверненнях до Роменського РВП було викладено ознаки складу кримінального правопорушення, якими це підтверджується достатніми об`єктивними даними, а тому зазначене не може слугувати підставою для ініціювання кримінального провадження та проведення досудового розслідування.

Таким чином, під час судового розгляду не знайшло своє підтвердження те, що заяви ОСОБА_3 містять достатньо відомостей, які б свідчили про вчинення кримінальних правопорушень, і обставин, за яких за вказаною заявою відомості до ЄРДР підлягали б внесенню, також встановлено не було.

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні скарги.

Керуючись ст.ст.1, 2, 11, 22, 214, 216, 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої службової особи Роменського РВП ГУ НП в Сумській області, яка полягає у невнесенні відомостей в ЄРДР за заявою про кримінальне правопорушення та зобов`язання вчинити дії відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Слідчий суддя Роменського

міськрайонного суду ОСОБА_1