Справа №: 398/2737/24
провадження №: 1-і/398/6/24
УХВАЛА

Іменем України

"25" липня 2024 р. м.Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

у відкритому судовому засіданні в місті Олександрії в режимі відеоконференції з ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» кримінальне провадження стосовно ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 114-2, ч. 2 ст.436-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

23 липня 2024 року прокурор Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 114-2, ч. 2 ст. 436-2 КК України.

Строк тримання під вартою обвинуваченого спливає 26.07.2024 року.

У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю головуючого у справі судді ОСОБА_6 , згідно із пунктом 4.10 Засад використання автоматизованої системи документообігу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.07.2024 року клопотання розподілено судді ОСОБА_1 .

Прокурор в судовому засіданні просив суд продовжити обвинуваченому раніше застосований до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, посилаючись на те, що у кримінальному провадженні існують та не зникли ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризики переховування від суду, незаконного впливу на свідків та потерпілих та вчинення інших кримінальних правопорушень, перешкоджати провадженню іншим чином та ризик вчинити інше кримінальне правопорушення. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

Обвинувачений заперечив проти продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив змінити запобіжний захід тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі. Посилався на те, що має підвищений тиск та з`явились проблеми з шлунково-кишковим трактом, медична допомога йому не надається в достатньому обсязі.

Захисник ОСОБА_5 заперечив проти продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив змінити запобіжний захід тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі. Вважає, що ризики, зазначені прокурором не підтверджені. Крім того просив врахувати погіршення стану здоров`я підзахисного. Разом з тим, захисник зазначив, що його підзахисному надається можливість контролювати тиск медичними засобами.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дійшов наступних висновків.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі; дані про особу обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, в тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність судимостей; розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється, обвинувачується особа; ризики продовження чи повторення протиправної поведінки.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Щодо продовження запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_7 суд враховує, що ризики, які були встановлені судом при обранні йому такого запобіжного заходу не зменшилися.

Так, ОСОБА_4 працює в Королівське ХПП, с. Королівка Олександрійського району Кіровоградської області, неповнолітніх дітей та осіб на утриманні не має. ОСОБА_4 заперечує збройну агресію Російської Федерації проти України, в листуванні в мережі Інтернет ОСОБА_4 представниками Російської Федерації повідомляє інформацію про переміщення військової техніки Збройних сил України.

Отже, соціальні зв`язки підозрюваного в місці його постійного проживання не є настільки міцними для того, щоб ОСОБА_4 на час розслідування та судового розгляду не вчинив спроб переховуватися від слідства та суду.

Перебуваючи на свободі ОСОБА_4 , маючи можливість вільного пересування та контактів, може знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей, документів, які мають істотне значення для встановлення об`єктивних обставин кримінального правопорушення.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні несанкціонованого поширення інформації про переміщення зброї, озброєння та бойових припасів територією України, переміщення, рух або розташування Збройних Сил України чи інших утворених відповідно до законів України військових формувань, з метою надання такої інформації представникам держави, що здійснює збройну агресію проти України, за відсутності ознак державної зради або шпигунства. Він свідомо та цілеспрямовано поширює інформацію про їх місцезнаходження, що викликає ризик нанесення удару по Збройним Силам України. За таких обставин, знаходячись на свободі, він має можливість продовжувати вчиняти дане кримінальне правопорушення, а так само інші кримінальні правопорушення, так як обвинувачений своїми незаконними діями проявив схильність до скоєння злочинів.

Тому на даний час ризики, визначені ст. 177 КПК України, не зменшилися та продовжують існувати.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про доцільність продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, виконання ним процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, тому термін запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого підлягає продовженню на строк шістдесят днів.

Висновки щодо продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляду тримання під вартою узгоджуються із практикою Європейського Суду з прав людини, який неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Оцінюючи вищевказані обставини, суд також враховує практику ЄСПЛ, зокрема про те, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Разом з тим, зважаючи на повідомлення обвинуваченого щодо погіршення стану здоров`я, суд вважає за необхідне витребувати в ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» інформацію про стан здоров`я ОСОБА_4 та можливість його подальшого тримання під вартою в установі.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 196, 197, 372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, починаючи з 25 липня 2024 року по 22 вересня 2024 року включно.

Зобов`язати ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» терміново у строк до 02 серпня 2024 року надати на адресу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області інформацію щодо стану здоров`я обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: чи звертався він під час перебування в установі зі скаргами на здоров`я, чи надавалась йому медична допомога та чи можливе подальше утримання ОСОБА_4 в ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1