Справа № 405/7633/24
провадження № 1-кс/405/3260/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.11.2024 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 12.04.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001032 за ч. 2 ст. 307 КК України., про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

13.11.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 надійшло клопотання про арешт майна, яке 13.11.2024 тимчасово вилучено під час обшуку ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» за адресою: м. Кропивницький, вул. Куроп`ятникова, 50-Б, де утримується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий зазначив, що 12.11.2024 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

13.11.2024 проведено обшук ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» за адресою: м. Кропивницький, вул. Куроп`ятникова, 50-Б, де утримується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого виявлено та вилучено речі та предмети, належні останньому:

-мобільний телефон, який має imei НОМЕР_1 та документи, на підставі яких вказаний мобільний термінал був вилучений співробітниками ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» до моменту проведення обшуку;

-блокнот з чорновими записами;

-Аркуші паперу з чорновими записами.

Слідчим стверджується, що вилучені речі у кримінальному провадженні мають ознаки речових доказів, з метою забезпечення збереження речових доказів, та можливої конфіскації майна, виникла необхідність у накладенні на них арешту.

Слідчий в судове засідання не з`явився, звернувся з заявою, у якій просить провести розгляд клопотання про арешт майна у його відсутність, на задоволенні клопотання наполягає.

Від захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 надійшла заява про розгляд клопотання слідчого про арешт майна у його відсутність, а клопотання вважає необґрунтованим, оскільки відсутня обґрунтована підозра у вчиненні його підзахисним кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Повно та всебічно дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, у рамках якого було подане клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Встановлено, що слідчими ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 12.04.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001032 за ч. 2 ст. 307 КК України.

12.11.2024 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

13.11.2024 слідчим зі складу групи слідчих у кримінальному провадженні на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від проведено обшук в ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» за адресою: м. Кропивницький, вул. Куроп`ятникова, 50-Б, де утримується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Клопотання про арешт майна слідчим обґрунтовано тим, що тимчасово вилучені речі, документи, які перелічені вище, є речовим доказом, що відповідають вимогам ст. 98 КПК України.

В ході розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що органом досудового розслідування перевіряються факти та обставини вчинення ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, яке ставляться йому в провину, а речі, що були вилучені, можуть мати значення для кримінального провадження.

Матеріалами клопотання доведено, що вчинено кримінальне правопорушення, вилучені речі, відповідають критеріям, що передбачені ст.98 КПК України, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема, для встановлення кола осіб, які можуть бути причетні до вчинення злочинів, дані про номери мобільних телефонів, використані під час вчинення злочину, зв`язки між особами, причетними до вчинення злочинів, а незастосування арешту майна може призвести до його втрати, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи викладене метою накладення арешту на вилучені речі є необхідність збереження речових доказів.

Відповідно до ч.1 ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності, право власності є непорушним (ч.3 ст.41 Конституції України).

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилучене майно може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберігали на собі його сліди, а також є предметом кримінального правопорушення.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

З урахуванням доведеності слідчим правової підстави арешту майна, можливості використання зазначеного в клопотанні майна, як доказу у кримінальному провадженні, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, враховуючи наявність достатніх підстав вважати про пов`язаність ОСОБА_5 з подіями, у зв`язку з якими здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, з огляду на відповідність зазначених речей критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість доводів сторони обвинувачення щодо необхідності у накладенні арешту на вказане майно, та задовольняє клопотання слідчого про арешт майна.

Водночас, слідчий суддя критично відноситься до доводів захисника про необхідність відмови у задоволенні клопотання про арешт майна з підстав відсутності обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, який ставиться йому в провину, оскільки під час вирішення питання про арешт майна у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу не вирішується питання щодо обґрунтованості підозри особи (п. 2. ч. 2 ст. 173 КПК України).

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 168, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час обшуку 13.11.2024 ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» за адресою: м. Кропивницький, вул. Куроп`ятникова, 50-Б, де утримується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-мобільний телефон, imei НОМЕР_1 та документи, на підставі яких вказаний мобільний термінал був вилучений співробітниками ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» до моменту проведення обшуку;

-блокнот з чорновими записами;

-аркуші паперу з чорновими записами, із забороною у користуванні та розпорядженні переліченим майном.

Копію ухвали суду негайно після її постановлення надіслати слідчому, підозрюваному та захиснику.

Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_7