Провадження № 1-кс/643/1908/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.11.2024 м. Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові погоджене прокурором Салтівської окружної прокуратури м. Харкова, клопотання слідчого СВ Харківського РУП № 2 ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0003434 від 15.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, з базовою середньою освітою, неодруженого, не маючого на утриманні неповнолітніх дітей, раніше судимого: 27.11.2019 року Приморським районним судом м. Одеси за ч.3 ст. 15 ч.3 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком на 3 роки, на підставі ст. 75, 76 КК України звільненого від відбування покарання з іспитовим строком 2 роки; 22.09.2020 року Приморським районним судом м. Одеси за ч.3 ст.185 КК України до позбавлення волі строком на 3 роки 6 місяців; 05.10.2021 року Приморським районним судом м. Одеси за ч.3 ст.185 КК України до позбавлення волі строком на 4 роки; 25.01.2024 року Московським районним судом м. Харкова за ч.2 ст. 15 ч.2 ст. 185, ч.3 ст. 185, ч. 3 ст. 187 КК України до позбавлення волі строком на 8 років, на підставі ч. 4 ст. 70 КК України за сукупністю кримінальних правопорушень, шляхом поглинання менш суворого покарання, призначеного за вироком Приморського районного суду м. Одеси від 05.10.2021 року, більш суворим, призначеним за вироком Московського районного суду м. Харкова від 25.01.2024, призначено остаточне покарання у вигляді позбавлення волі строком 8 років; звільнений 09.10.2024 року по відбуттю строку покарання, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,-

встановив:

ОСОБА_5 підозрюється органом досудового розслідування у вчиненні кримінального правопорушення за наступних обставин: будучи раніше засудженим за вчинення умисних корисливих злочинів проти власності, на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків для себе не зробив, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, знову вчинив умисний злочин проти власності за наступних обставин.

Так, 15.10.2024 в період часу з 05:13 до 05:15, у період дії в Україні воєнного стану, який введено 24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022, строк дії якого продовжено Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 23.07.2024 року № 469/2024 строком на 90 діб з 12.08.2024, ОСОБА_5 , 21.07.2001 районний суд, знаходячись біля приміщення кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , де здійснює підприємницьку діяльність ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , діючи за раптово виниклим злочинним умислом, направленим на таємне викрадення чужого майна поєднаним з проникненням у інше приміщення, діючи повторно, з корисливих мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, усвідомлюючи свої протиправні дії та, бажаючи настання їх наслідків, в умовах воєнного стану, за допомогою викрутки, яка знаходилась при ньому, шляхом віджиму вхідних металопластикових дверей, незаконно проник до вищезазначеного приміщення, звідки таємно викрав каво-машину «Casadio DIECI S1», вартістю згідно з висновком товарознавчої експертизи № 8642 від 30.10.2024, - 35 000,00 грн. та грошові кошти у розмірі 533,00 гривень, що належить ОСОБА_6 . Після чого, зачинивши вхідні двері, та утримуючи майно при собі, з місця скоєння злочину зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Так, в результаті вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спричинив матеріальну шкоду потерпілому ОСОБА_6 на загальну суму 35 533,00 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України таємне викрадення чужого майна, (крадіжка), поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена повторно, вчинена в умовах воєнного стану.

Крім цього, 19.10.2024 року в період часу з 05:42 до 05:44, у період дії в Україні воєнного стану, який введено 24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022, строк дії якого продовжено Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 23.07.2024 № 469/2024 строком на 90 діб з 12.08.2024, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись біля приміщення кафе « ІНФОРМАЦІЯ_4 », розташованого за адресою: АДРЕСА_4 , де здійснює підприємницьку діяльність ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , діючи за раптово виниклим злочинним умислом, направленим на таємне викрадення чужого майна поєднаним з проникненням у інше приміщення, діючи повторно, з корисливих мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, усвідомлюючи свої протиправні дії та, бажаючи настання їх наслідків, в умовах воєнного стану, за допомогою викрутки, яка знаходилась при ньому, шляхом віджиму вхідних металопластикових дверей, незаконно проник до вищезазначеного приміщення, звідки таємно викрав мобільний телефон ТМ «Samsung», Galaxy A 32 світло-бежевого кольору, що належить ОСОБА_7 . Після чого, зачинивши вхідні двері, та утримуючи майно при собі, з місця скоєння злочину зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив матеріальну шкоду потерпілому ОСОБА_7 .

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України таємне викрадення чужого майна, (крадіжка), поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена повторно, вчинена в умовах воєнного стану.

Крім цього, 09.11.2024 о 05:55, у період дії в Україні воєнного стану, який введено 24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022, строк дії якого продовжено Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 23.07.2024 № 469/2024 строком на 90 діб з 12.08.2024, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись біля приміщення кав`ярні «Community», розташованої за адресою: АДРЕСА_5 , де здійснює підприємницьку діяльність ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , діючи за раптово виниклим злочинним умислом, направленим на таємне викрадення чужого майна поєднаним з проникненням у інше приміщення, діючи повторно, з корисливих мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, усвідомлюючи свої протиправні дії, та, бажаючи настання їх наслідків, в умовах воєнного стану, за допомогою викрутки, яка знаходилась при ньому, шляхом віджиму вхідних металопластикових дверей, незаконно проник до вищезазначеного приміщення, звідки таємно викрав грошові кошти у розмірі 4 800,00 грн., документацію фінансової звітності, товарні чеки кав`ярні, що належить ОСОБА_8 . Після чого, зачинивши вхідні двері, та утримуючи майно при собі, з місця скоєння злочину зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Так, в результаті вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спричинив матеріальну шкоду потерпілому ОСОБА_8 на загальну суму 4 800,00 грн.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковані органом досудового розслідування за ч. 4 ст. 185 КК України таємне викрадення чужого майна, (крадіжка), поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена повторно, вчинена в умовах воєнного стану, та 18.11.2024 останньому повідомлено про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення.

Слідчий, посилаючись на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, за які законом передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк до 8 років, у зв`язку із чим під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, вважає, що існують ризики переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, вчини інше кримінальне правопорушення. З метою запобігання вказаним ризикам, слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

У судовому засіданні слідча та прокурор підтримали клопотання та просили його задоволити.

Підозрюваний проти задоволення клопотання не заперечував.

Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно із ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, слідчий суддя на підставі наданих сторонами матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, що стосуються тяжкості покарання та вагомості доказів вчинення кримінального правопорушення, особи підозрюваного, тощо.

На разі ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме: таємне викрадення чужого майна, (крадіжка), поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена повторно, вчинена в умовах воєнного стану; існування ризиків, визначених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, на думку слідчого судді доведені стороною обвинувачення.

Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч .4 ст. 185 КК України, що підтверджується: протоколом огляду місця події від 15.10.2024; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 16.10.2024; постанова про заведення справи з документами щодо організації та проведення негласних слідчих (розшукових) дій; протоколом про результати спостереження за особою *річчю або місцем); протоколом огляду речей (відео) від 16.10.2024 ; постановою про визнання речовими доказами та долучення їх до кримінального провадження від 16.10.2024; протоколом обшуку від 18.11.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 18.11.2024; протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_9 від 18.11.2024; протоколом огляду місця події від 19.10.2024; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 04.11.2024; протоколом огляду відео від 14.11.2024; постановою про визнання речовими доказами та долучення їх до кримінального провадження від 14.11.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 18.11.2024; протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_10 від 18.11.2024; протоколом огляду місця події від 09.11.2024; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 18.11.2024; протоколом огляду відеозапису від 18.11.2024; постановою про визнання речовими доказами та долучення їх до кримінального провадження від 18.11.2024; протоколом огляду місця події від 18.11.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 18.11.2024; протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_11 від 18.11.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 18.11.2024; протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_12 від 18.11.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 18.11.2024; протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_13 від 18.11.2024; повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 18.11.2024; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 18.11.2024; протоколом слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_5 від 18.11.2024.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

При розгляді даного клопотання слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні тяжкого корисливого, а також раніше неоднарозово судимий, що, на думку слідчого судді, свідчить про недостатність застосування до останнього запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі в межах даного кримінального провадження, оскільки вказаний запобіжний захід не дозволить забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Крім того, настання кожного окремо, та усіх у сукупності ризиків можливе і з урахуванням невідворотності призначення реального покарання особі, оскільки санкція статті передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років позбавлення волі.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; відсутність соціальних зав`язків підозрюваного, постійного місця роботи; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5&1(с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.2007).

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до п. «с» ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я чи з інших підстав слідчому судді не надано.

В судовому засіданні не здобуто відомостей, які безумовно свідчили про неможливість тримання підозрюваного під вартою, а також не отримано відомостей щодо інших обставин, які б переважили ризики, передбачені ст. 177 КПК України, тому суд доходить переконання, що застосування інших, більш м`яких альтернативних запобіжних заходів не зможе забезпечити виконання ОСОБА_5 процесуальних прав та обов`язків, не буде ефективним та доцільним в рамках даного кримінального провадження, що безпосередньо впливає на дотримання розумних строків судового розгляду.

Нормою ч. 3 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватися слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами є: 1) всі обставини кримінального правопорушення; 2) майновий та сімейний стан підозрюваного, обвинуваченого; 3) інші дані про його особу (наприклад, поведінка під час кримінального провадження); 4) ризики, передбачені в ст. 177 КПК, а критеріями - те, що розмір застави: а)достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та, водночас, б) не буде завідомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного, обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного проживання людини.

За таких обставин слідчий суддя, враховуючи конкретні обставини інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкості кримінального правопорушення, в якому особа підозрюється, яке за своєю правовою кваліфікацією згідно ст. 12 КК України являється тяжким злочином, вчиненим в умовах воєнного стану, вважає за необхідне визначити ОСОБА_5 заставу у вигляді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 242 240,00 грн, оскільки застава в такому розмірі зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Такий розмір застави є прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, зокрема у рішенні від 20.11.2010 у справі «Мангурас проти Іспанії» (заява № 12050/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку.

Іншими словами, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб нівелювати у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий суддя, враховуючи конкретні обставини інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкості кримінального правопорушення, в якому особа підозрюється, яке вчинено в умовах воєнного стану, з метою виконання завдань кримінального провадження, дотримання загальних засад кримінального провадження, з метою застосування до особи підозрюваного належної правової процедури, вважає за необхідне визначити ОСОБА_5 заставу у вигляді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 242 240,00 грн, оскільки застава в такому розмірі зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 177, 182, 183, 193-194, 196-198, 206, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, з моменту затримання, а саме: з 13:15 19.11.2024, тобто з часу, коли ОСОБА_5 з`явився до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу та був змушений залишатись поряд із уповноваженою службовою особою.

Строк дії ухвали встановити до 13:15 17.01.2025.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити про тримання підозрюваного під вартою його близьких родичів, членів сім`ї або інших осіб за вибором підозрюваного у порядку, передбаченому ст.ст. 111, 112 КПК України.

Визначити суму застави протягом дії запобіжного заходу у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень 00 копійок, які необхідно внести на депозитний рахунок № UA0006674, отримувач: ТУ ДСА України у Харківській області, код отримувача: 26281249, банк отримувача: Державна казначейська служба України м. Київ, МФО отримувача: 820172, призначення платежу: застава згідно ухвали Московського районного суду м. Харкова від 19.11.2024 у справі № 643/13985/24 (провадження 1-кс/643/1908/24) відносно ОСОБА_5 .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Харківській слідчий ізолятор».

При внесенні визначеної суми застави підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватись від спілкування зі свідками, понятими, експертами.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід Держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід Держави, слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Застава, не звернена у дохід Держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Повний текст ухвали проголошено 20.11.2024 о 08:35.

Слідчий суддя ОСОБА_1