1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/2267/22 1-кс/335/3315/2024
22 липня 2024 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Запоріжжя клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні - заступником начальника відділу Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, одружений, має на утриманні малолітню дитину, працює будівельником у ЗОДВА, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України,
за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , підозрюваного ОСОБА_5 , -
Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України за кваліфікуючими ознаками: незаконне придбання, зберігання, перевезення з метою збуту, а також незаконний збут наркотичних засобів за попередньою змовою групою осіб.
Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України за кваліфікуючими ознаками: незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут наркотичних засобів за попередньою змовою групою осіб.
Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України за кваліфікуючими ознаками: незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут наркотичних засобів за попередньою змовою групою осіб.
Посилаючись на те, що ОСОБА_5 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності може: переховуватися від органів досудового слідства та суду; незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, слідчий звернувся до суду з клопотанням, у якому просить суд застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
У судовому засіданні прокурор клопотання слідчого підтримав, просить його задовольнити, пояснив, що підозра обгрунтована та наявні ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Просив клопотання задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Пояснив, що він не розуміє у чому його підозрюють.
Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_7 проти клопотання слідчого заперечував з тих підстав, що пред`явлена ОСОБА_5 підозра є не обґрунтованою, не надано доказів щодо причетності ОСОБА_5 до інкримінованих злочинів. Беззаперечних доказів на обгрунтованість підозри також не надано. Ризики на які посилається прокурор необгрунтовані та недоведені. Відсутні докази, що можуть свідчити про вплив на свідків, яких ОСОБА_5 не знає. Також, всідсутні докази щодо системного характеру вчинення інкримінованих злочинів. У зв`язку з чим, просить відмовити у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та вважає за можливе застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, що забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, у даному випадку.
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
17.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
При вирішенні питання запропонованого запобіжного заходу належить оцінити у сукупності всі інші обставини, що відповідно до положень ст. 178 КПК України, враховуються судом при обранні запобіжного заходу.
Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого.
Як вбачається з доданих до клопотання про застосування запобіжного заходу матеріалів, підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним злочинів.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, підтверджується зібраними доказами, які долучені до клопотання та дають суду підстави про ймовірну причетність ОСОБА_5 до вчинення злочинів за викладених у клопотанні обставин.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу. Так, під час судового розгляду слідчий суддя з`ясував, про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих злочинів, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Виходячи із приписів ст. 184 КПК України слідчий (прокурор), як в клопотанні, так і в суді, зобов`язаний зазначити один або кілька ризиків, вказаних у ст. 177 КПК України, послатися на обставини, на підставі яких він дійшов висновку про наявність такого ризику або ризиків у вигляді відповідних дій підозрюваного, і на докази, що підтверджують ці обставини.
Проте, у порушення наведеної норми процесуального права, прокурором у суді не доведено існування тих ризиків, на які йде посилання у клопотанні в обґрунтування обрання відносно підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При цьому, встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 одружений, має на утриманні малолітню дитину, працевлаштований, має місце мешкання та реєстрацію, раніше не судимий.
Крім того, в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися з врахуванням факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).
Таким чином, враховуючи викладене, ризик переховування від органів досудового розслідування та суду, посилаючись лише на тяжкість покарання, вважаю не доведеним прокурором.
Прокурором у клопотанні не розкрито та не конкретизовано наявність інших ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. У клопотанні прокурор лише послався на можливість підозрюваним: незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
При цьому, матеріали провадження не містять відомостей про вчинення будь-якого протизаконного впливу з боку підозрюваного на свідків у даному кримінальному провадженні та вчинення іншого кримінального правопорушення.
Водночас, слідчий суддя, у даному випадку, враховує строк досудового розслідування, який розпочато 17.01.2022 (повідомлення про підозру 17.07.2024), тобто звернення до слідчого судді з цим клопотанням зі спливом двох років досудового розслідування, у ході якого не встановлено жодних порушень з боку підозрюваного ОСОБА_5 .
Враховуючи те, що під час розгляду клопотання прокурором також не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначених у клопотанні (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України), то слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Згідно ст. 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 3 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.
Проаналізувавши пояснення учасників процесу та вищеприведені норми закону, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя доходить висновку, що прокурор у судовому засіданні довів наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень, однак не довів обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої статті 194 КПК України, відтак відсутні підстави для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання слід відмовити
Аналізуючи обставини справи, дані про особу підозрюваного, дати вчинення інкримінованих злочинів (2022-2023 роки), запропоновані законодавцем запобіжні заходи, слідчий суддя приходить до висновку, що у даній, конкретній справі, найбільш дієвим заходом процесуального примусу попереджувального характеру, застосованим до підозрюваного ОСОБА_5 може бути особисте зобов`язання із покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 192-197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні - заступником начальника відділу Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - залишити без задоволення.
Застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;
- утримуватися від спілкування із свідками по вказаному кримінальному провадженню;
- не відлучатися за межі Запорізької області без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Визначити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 17 вересня 2024 включно.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , положення ч. 2 ст. 179 КПК України, у відповідності до якої, у разі невиконання покладених обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Ухвала в частині відмови у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали суду оголошено 26 липня 2024 року

Слідчий суддя: ОСОБА_1