У Х В А Л А

Іменем України

20 серпня 2024 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , в присутності захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002157 від 17.08.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, з загальною середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 12.10.2017 року Деснянським районним судом міста Києва за ч.1 ст. 263, ст. 71 КК України до 3 років 1 місяця позбавлення волі (покарання не відбуто);

- 16.10.2019 року Деснянським районним судом міста Києва за ч.2 ст. 125, ст. 71 КК України до 3 років 2 місяців позбавлення волі,

ВСТАНОВИВ:

Слідчим СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури ОСОБА_7 , подано до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Клопотання слідчим подане в рамках кримінального провадження №0002157 від 17.08.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Згідно з клопотанням та додатками до нього, 17.08.2024 року, приблизно о 15.30 год., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на ділянці місцевості між будинками АДРЕСА_3 , на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, вступив у сварку з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході розвитку якої у ОСОБА_5 виник умисел направлений на заподіяння смерті ОСОБА_8 ..

Так, ОСОБА_9 у вказаний час та місці, реалізуючи свій злочинний умисел направлений на заподіяння смерті потерпілому ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, наніс ОСОБА_8 кулаками рук та ногами численні удари у ділянки розташування життєво важливих органів, а саме голові та тулубу. Від отриманих тілесних ушкоджень настала смерть ОСОБА_10 на місці події.

17.08.2024 року о 16 годині 10 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів, 18.08.2024 року слідчим СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві за погодженням із керівником Деснянської окружної прокуратури міста Києва повідомлено ОСОБА_5 про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, а саме в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині (вбивстві).

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 , з метою уникнення покарання, яке йому загрожує у разі визнання його вини, розуміючи його невідворотність, може вчинити спроби переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може будь-яким чином впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з ЄРДР, клопотання слідчого та додатки вручено підозрюваному своєчасно, згідно з вимогами ч.2 ст. 184 КПК України.

Прокурор при розгляді клопотання просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_4 просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, а саме у вигляді домашнього арешту, оскільки прокурором не доведено наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника.

Слідчий суддя вислухавши думку учасників розгляду клопотання, дослідивши клопотання та додатки до нього, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зокрема, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків, потерпілого; перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом; вчинити інше правопорушення.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний оцінити, в тому числі, вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного.

В клопотанні слідчим, відповідно до статті 184 КПК України, викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, є посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, клопотання містить обґрунтування необхідності застосувати до підозрюваного винятковий запобіжний захід - тримання під вартою.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України класифікується як особливо тяжкий, і за який передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Так слідчим суддею встановлено, що 17.08.2024 в ЄРДР зареєстровано кримінальне провадження №0002157 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України. Відповідно до короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, 17.08.2024 року близько 15год. 30 хв. за адресою: АДРЕСА_4 , невстановлена досудовим розслідуванням особа вчинила умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (ЄО№40768).

18.08.2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Зазначені обставини на цьому етапі досудового розслідування також підтверджуються доданими до клопотання доказами, а саме: витягом з ЄРДР у кримінальному провадженні №0002157 від 17.08.2024 року; рапортом поліцейського в2 р2 б2 п2 (з ОЛБ) УПП у м. Києві ДПП сержанта поліції ОСОБА_11 від 17.08.2024 року; протоколом огляду місця події від 17.08.2024 року; протоколом обшуку від 17.08.2024 року; протоколами допитів свідків; протоколами пред`явлення особи для впізнання; протоколом проведення слідчого експерименту від 17.08.2024 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 17.08.2024.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно з п. 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як вбачається з наданих стороною обвинувачення матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого.

Необхідно наголосити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Враховуючи, що в наданих до суду матеріалах наявні вагомі докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі, враховуючи особу підозрюваного, який раніше неодноразово судимий, в тому числі і за злочин пов`язаний із застосуванням тілесних ушкоджень, його майновий стан та стан здоров`я, відсутність міцних соціальних зв`язків, наявність постійного місця проживання та реєстрації, передбачених ст. 183 КПК України перешкод для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою немає.

Крім того враховується наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме з метою уникнення покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його вини, розуміючи його невідворотність, може вчинити спроби переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може будь-яким чином впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки, саме на їх показах, у тому числі, ґрунтується підозра. Що стосується ймовірних спроб ОСОБА_5 перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, то слідчий суддя вважає цей ризик не доведеним прокурором.

Беручи до уваги все вищенаведене, є обґрунтовані підстави вважати, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків.

Крім того, будь-яких обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваної, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

Прокурором у судовому засіданні також доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не здатен запобігти наявним ризикам.

Обставини, зазначені захисником ОСОБА_4 та підозрюваним ОСОБА_5 , не можуть бути підставою для відмови в обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки всі вищеперелічені докази свідчать про допустимість проведених слідчих дій та обґрунтованість підозри, висунутої ОСОБА_5 .

Отже прокурором доведені обставини, передбачені п.1-3 ч.1 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177-179,183,184, 193,194,196,202, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

Строк тримання під вартою рахувати з 16 години 10 хвилин 17 серпня 2023 року.

Строк дії ухвали - до 16 годин 10 хвилин 15 жовтня 2024 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1