Справа №712/1216/24
Провадження №1-кп/712/419/24
У Х В А Л А

про продовження запобіжного заходу

03 жовтня 2024 року м.Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000038 від 30.01.2023, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Соснівського районного суду м.Черкаси перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби строком на 60 днів. Клопотання обґрунтоване тим, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, тому з метою запобігання спробам переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків в кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, враховуючи тяжкість покарання, а також з метою забезпечення виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків, прокурор просив продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

У судовому засіданні обвинувачена не заперечувала проти продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Заслухавши учасників судового провадження, вивчивши матеріали справи, судом встановлено таке.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи обвинуваченого (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки обвинуваченого під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки обвинуваченого під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного/обвинуваченого, має обґрунтувати свій висновок про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. При цьому кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрювана/обвинувачена обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 6 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Судом встановлено, що строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби відносно обвинуваченої ОСОБА_4 закінчується 05 жовтня 2024 року.

Водночас, завершити судове провадження до спливу строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту неможливо.

В судовому засіданні встановлено, що обвинувачена виконує обов`язки, покладені на неї ухвалою суду.

Керуючись ст.178 КПК України, суд враховує те, що кримінальне правопорушення, за яким обвинувачується ОСОБА_4 , згідно зі ст.12 КК України, віднесено до тяжких злочинів у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів, що загрожує обвинуваченій, за умови доведеності її вини у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, позбавленням волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення кримінального правопорушення, як вони викладені в обвинувальному акті, дають суду достатні підстави вважати, що обвинувачена ОСОБА_4 з метоюуникнення покарання, може здійснювати вплив на свідків, які на сьогодні не допитані судом. Крім того, тяжкість покарання збільшує ймовірність ризику переховування обвинуваченої від суду.

На обґрунтування ризику можливого переховування обвинуваченої від правосуддя, суд надає оцінку особі обвинуваченої, яка раніше не судима, офіційного місця роботи та постійного самостійного заробітку не має; заміжня, з чоловіком не проживає; має доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зараз проживає з бабусею. Обвинувачена не має міцних соціальних зв`язків, які були б засобом превенції від можливої подальшої негативної і девіантної поведінки та ухилення від явки до суду.

Крім того, суд вважає доведеним ризик продовження вчинення кримінального правопорушення, у якому обвинувачується ОСОБА_4 , а також вчинення іншого кримінального правопорушення. Нині в Придніпровському районному суді м.Черкаси здійснюється судовий розгляд справи №711/3471/21 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Таким чином, суд переконаний, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що існують достатні підстави для продовження обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177-178, 181, 194, 331 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Продовжити обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час, а саме з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня, строком на 60 днів з 03 жовтня 2024 року по 01 грудня 2024 року, включно.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, і про зміну контактного номеру телефону;

- утриматися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в нічний час доби з 22.00 год. до 06.00 год. без дозволу суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В період введення воєнного стану на території України дозволити обвинуваченій ОСОБА_4 , після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснити обвинуваченій положення ч.5 ст.181 КПК України, а саме, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Копію ухвали направити для виконання Черкаському районному управлінню поліції ГУНП в Черкаській області, а також прокурору Черкаської окружної прокуратури для контролю.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1