"05" серпня 2024 р. Справа № 363/1420/24
УХВАЛА

про призначення судового розгляду

05 серпня 2024 року Вишгородський районний суд Київської області в складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Вишгороді обвинувальний акт у кримінальному провадженні№ 0000368 стосовно

ОСОБА_4 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 191 КК України,

встановив:

У провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває кримінальне провадження № 0000368 від 14.03.2024 року №0000844 від 25.06.2024 року №0000851 від 27.06.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у скоєні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 10.07.2024 року матеріали кримінального провадження №0000368 від 14.03.2024 року, №0000844 від 25.06.2024 та №0000851 від 27.06.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у скоєні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України об`єднані у одне кримінальне провадження.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні подав позовні заяви в інтересах держави Вишгородської міської ради Київської області до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої злочином, для розгляду.

Захисник подав клопотання про повернення позовних заяв з вимогами до ОСОБА_4 прокурору, оскільки позовні вимоги пред`явлені не до належного відповідача, потерпілий в справі відсутній, прокурор безпідставно звертається до суду з вимогами до ОСОБА_4 , оскільки шкода Вишгородській міській раді не завдана, у звязку з чим відсутні порушення інтересів держави.

Обвинувачена ОСОБА_4 клопотання захисника підтримала та просила задовольнити.

Прокурор заперечив проти заявленого клопотання захисника, оскільки до суду направлені обвинувальні акти за обвинуваченням ОСОБА_4 щодо заволодіння бюджетними коштами при виконанні будівельних робіт на замовлення Вишгородської міської ради. Позовні вимоги стосуються розміру заволодіння бюджетних коштів.

Щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду.

Прокурор зазначив, що підстав для закриття, зупинення провадження немає, в справі наявні всі необхідні для розгляду в судовому засіданні матеріали, порушень КПК України при проведенні досудового розслідування не встановлено, підстав для повернення обвинувального акту прокурору немає, просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду. Просив позовні заяви прийняти до розгляду.

Обвинувачена та її захисник просили призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Заслухавши учасників судового засідання, суд дійшов до наступного.

Вищезазначене кримінальне провадження підсудне Вишгородському районному суду Київської області.

Під час підготовчого судового засідання не встановлено підстав для прийняття рішень, передбачених пп.1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України.

Судом вирішено питання, які пов`язані з підготовкою до судового розгляду. Визначено склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Враховуючи, що угоди про визнання винуватості чи про примирення до суду у порядку ст.ст. 468-475 КПК України не надійшло, підстав для закриття провадження згідно ст.284 КПК України не вбачається, підстав для повернення обвинувального акту прокурору немає, підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, зважаючи на те, що немає підстав для прийняття рішень визначених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд приходить до висновку, що дане кримінальне провадження слід призначити до судового розгляду.

Щодо поданого цивільного позову, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 128 КПК України встановлено, що цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Зважаючи на те, що положеннями КПК України не врегульовано підстави та порядок звернення прокурора в інтересах держави до суду з цивільним позовом, то суд приходить до висновку про необхідність застосування відповідних положень ЦПК України у сукупності з положеннями Закону України «Про прокуратуру».

Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених частиною четвертою статті 25 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Прокурор, звертаючись до суду, повинен обґрунтувати бездіяльність компетентного органу. Для встановлення того, які дії вчинить останній, прокурор до нього звертається до подання позову у порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», фактично надаючи цьому органу можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом перевірки виявлених прокурором фактів порушення законодавства, а також вчинення дій для виправлення цих порушень, зокрема подання позову чи повідомлення прокурора про відсутність порушень, які вимагають звернення до суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18).

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або мало стати відомо про можливе порушення інтересів держави, є бездіяльністю відповідного органу. Розумність вказаного строку визначає суд з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи через можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також з урахуванням таких чинників як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурор дотримався порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру».

Компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення прокурора самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.

Підставою для звернення до суду з цивільним позовом прокурором було визначено порушення інтересів держави, що полягало у завданні значної шкоди у вигляді збитків Вишгородській міській раді на суму 352390 грн 62 коп., 183188 грн 34 коп.,153597 грн 30 коп., за обвинуваченням ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Внаслідок вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 обвинувачується у заволодіння бюджетних коштів Вишгородської міської ради, що може становити порушення державних інтересів, яке полягає у завданні шкоди інтересам держави.

Як слідує зі змісту позовної заяви, суб`єктом владних повноважень, який уповноважений у даному випадку здійснювати захист інтересів держави, прокурором було визначено Вишгородську міську раду Київської області.

Таким чином, з урахуванням вищевикладених висновків, однією з умов представництва прокурором інтересів держави в межах даної справи може бути бездіяльність Вишгородської міської ради Київської області або неналежне виконання останньою своїх повноважень щодо здійснення захисту інтересів держави.

Прокурором надані докази відмови Вишгородської міської ради Київської області повноважень у здійсненні щодо захисту інтересів територіальної громади, а відповідно захисту інтересів держави.

Таким чином, поданий прокурором цивільний позов містить обґрунтування того, що захист інтересів держави не здійснюється або неналежним чином здійснюється уповноваженим органом державної влади.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для прийняття позовної заяви для розгляду.

Щодо інших питань.

Відповідно до ч. 2 ст. 134 КПК України суд здійснює судовий виклик учасників кримінального провадження, участь яких у судовому провадженні є обов`язковою.

Відповідно до ч. 2 ст. 318 КПК України судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене, коло осіб, які беруть участь у судовому розгляді в межах даного кримінального провадження, слід визначити наступним: обвинувачена, захисник, прокурор, цивільний позивач, цивільний відповідач.

Обвинуваченій запобіжний захід не обирався. Учасники судового засідання не заявляли клопотань про обрання запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 314-1 КПК України - з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, який з урахуванням покарань, що визначені у санкції вказаного нормативного припису, відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжкого злочину. Наведені обставини свідчать про наявність правових підстав для складання досудової доповіді в межах даного кримінального провадження.

Враховуючи, що досудова доповідь використовується судом для встановлення повної, точної та всебічної інформації щодо обвинуваченої, суд приходить до висновку про необхідність надання доручення органу пробації щодо складання досудової доповіді відносно обвинуваченої ОСОБА_4 .

Інших клопотань від учасників судового провадження не надходило.

Керуючись ст.ст. 314-316 КПК України, суд

ухвалив:

Закінчити підготовку у кримінальному провадженні.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні Вишгородського районного суду 14 серпня 2024 року на 12 год. 30 хв.

Судовий розгляд здійснювати одноособово.

Доручити представнику персоналу органу пробації у строк до 14.08.2024 року скласти та надати до суду досудову доповідь відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Прийняти до розгляду:

цивільний позов Прокурора Вишгородської окружної прокуратури Київської області до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди у розмірі 352390 грн 62 коп.,

цивільний позов Прокурора Вишгородської окружної прокуратури Київської області до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди у розмірі 183188 грн 34 коп.,

цивільний позов Прокурора Вишгородської окружної прокуратури Київської області до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди у розмірі 153597 грн 30 коп.

В судове засідання викликати прокурора, обвинувачену, захисника, цивільного позивача, цивільного відповідача.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1