Справа № 350/1365/24
Номер провадження 1-кп/350/157/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2024 року Рожнятівський районний суд Івано-Франківської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

з участю: прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань № 2 Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області в селищі Рожнятів Калуського району Івано-Франківської області кримінальне провадження за обвинуваченням: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця селище Перегінське Рожнятівського району Івано-Франківської області, не одруженого, непрацюючого, з неповною середньою освітою, раніше судимого: 11 березня 2016 року Рожнятівським районним судом Івано-Франківської області за частиною другою статті 185, частиною другою статті 190, 70 Кримінального кодексу України до 2 років позбавлення волі; 29 серпня 2018 року Сихівським районним судом міста Львова за частиною другою статті 185, частиною другою статті 190, частинами першою, четвертою статті 70 Кримінального кодексу України до 2 років 6 місяців позбавлення волі; 13 березня 2023 року Залізничним районним судом міста Львова за частиною першою статті 357, частиною четвертою статті 152, пунктами 9, 10 частини другої статті 115, частиною другою статті 185, частинами першою, четвертою статті 70 Кримінального кодексу України до 15 років позбавлення волі (звільненого 12 січня 2024 року по відбуттю строку покарання), зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 3 серпня 2024 року за № 0000155,

в с т а н о в и в:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України надійшов до Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області 8 серпня 2024 року.

Цей обвинувальний акт підсудний Рожнятівському районного суду Івано-Франківської області.

Згідно з обвинувальним актом, ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що у період дії оголошеного в Україні відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» воєнного стану із 05:30 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який затверджено Законом України «Про затвердження Указу Президента України про введення воєнного стану в Україні» та який в подальшому неодноразово продовжувався і зокрема Указом Президента України від 23 липня 2024 року № 469/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 23 липня 2024 року № 3891-ІХ, з 05:30 12 серпня 2024 року строком на 90 діб, маючи незняту та непогашену у встановленому законом порядку судимість за вчинення корисливих злочинів, на шлях виправлення не став та вчинив ряд нових умисних корисливих злочинів проти власності при наступних обставинах.

Так, 6 липня 2024 року, близько 21 год. потерпілий ОСОБА_5 потрапив у лікувальний заклад та передав ОСОБА_4 ключ від його житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_2 , щоб той доглядав за ним. ОСОБА_4 , маючи ключі від житлового будинку, вирішив вчинити крадіжку майна потерпілого ОСОБА_5 . Усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, з метою таємного викрадення чужого майна, шляхом відчинення ключем вхідних дверей, ОСОБА_4 шляхом вільного доступу та, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, зайшов до житлового будинку потерпілого, звідки в умовах воєнного стану, умисно, таємно, діючи повторно викрав вживану кухонну електричну плиту марки «Rainberg» чорного кольору, вартістю згідно висновку судово-товарознавчої експертизи визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів Івано-Франківського НДЕКЦ МВС України № СЕ-19/109-24/11301-ТВ від 7 серпня 2024 року - 250 гривень.

Після цього ОСОБА_4 , перебуваючи на території подвір`я будиноковолодіння побачив, що вхідні двері до господарського приміщення на ключ не зачинені, шляхом вільного доступу зайшов до середини, звідки викрав вживаний зварювальний апарат марки «Lorch» синього кольору, вартість якого згідно довідки про вартість від 7 серпня 2024 року становить 600 гривень.

Викраденим майном ОСОБА_4 розпорядився на власний розсуд.

В результаті протиправних дій обвинуваченого ОСОБА_4 потерпілому ОСОБА_5 було завдано матеріальних збитків на загальну суму 850 гривень.

Такі дії ОСОБА_4 кваліфіковано за частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка) вчинена в умовах воєнного стану, повторно.

Витративши кошти, отримані від реалізації викраденого майна, у ОСОБА_4 повторно виник корисливий умисел на вчинення крадіжки чужого майна, а саме особистих речей потерпілого ОСОБА_5 .

З цією метою ОСОБА_4 8 липня 2024 року, близько 20 години 30 хвилин знову прийшов до житлового будинку ОСОБА_5 , розташованого по АДРЕСА_2 та, достовірно знаючи, що у будинку в одній із кімнат знаходиться модем-маршрутизатор інтернет провайдера АТ «Укртелеком» марки «ТР-LINK», реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на вчинення крадіжки цього майна, діючи умисно, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, знаходячись у будинку сам, переконавшись у том, що за його діями ніхто не спостерігає, в умовах воєнного стану, умисно, таємно, діючи повторно, викрав модем-маршрутизатор інтернет провайдера АТ «Укртелеком» марки «ТР-LINK», вартістю згідно висновку судово-товарознавчої експертизи визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів Івано-Франківського НДЕКЦ МВС України № СЕ-19/109-24/11287-ТВ від 6 серпня 2024 року - 223 гривні та вживаний бінокль нічного бачення, вартість якого згідно довідки про вартість від 7 серпня 2024 року становить 1000 гривень, якими в подальшому розпорядився на власний розсуд.

В результаті протиправних дій обвинуваченого ОСОБА_4 потерпілому ОСОБА_5 було завдано матеріальних збитків на загальну суму 1223 гривні.

Такі дії ОСОБА_4 кваліфіковано за частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка) вчинена в умовах воєнного стану, повторно.

Продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_4 10 липня 2024 року, близько 23 години прийшов до житлового будинку ОСОБА_5 , розташованого по АДРЕСА_2 та, відчинивши замок на вхідних дверях будинку, зайшов до середини. Переконавшись в тому, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, ОСОБА_4 в умовах воєнного стану, таємно, повторно, викрав вживані комп`ютерні акустичні колонки «ОМЕGА 2.0 ОG210» чорного кольору, вживану веб-камеру «RЕАL-ЕL FС-100» чорного кольору, якими в подальшому розпорядився на власний розсуд.

Згідно висновку судово-товарознавчої експертизи визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів Івано-Франківського НДЕКЦ МВС України № СЕ-19/109-24/11296-ТВ від 7 серпня 2024 року вартість майна становить: комп`ютерних акустичних колонок «ОМЕGА 2.0 ОG210» - 228 гривень; веб-камери «RЕАL-ЕL FС-100» - 188 гривень.

В результаті протиправних дій обвинуваченого ОСОБА_4 потерпілому ОСОБА_5 було завдано матеріальних збитків на загальну суму 416 гривень.

Такі дії ОСОБА_4 кваліфіковано за частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка) вчинена в умовах воєнного стану, повторно.

Під час підготовчого судового засідання прокурор заявив клопотання про закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_4 на підставі пункту 4-1 частини першої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України, оскільки згідно обвинувального акту, кримінальним правопорушенням потерпілому ОСОБА_5 за епізодом вчинення крадіжки 6 липня 2024 року заподіяно матеріальну шкоду на суму 850 гривень; за епізодом вчинення крадіжки 8 липня 2024 року заподіяно матеріальну шкоду на суму 1223 гривні та за епізодом вчинення крадіжки 10 липня 2024 року заподіяно матеріальну шкоду на суму 416 гривень, а 9 серпня 2024 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-IX від 18 липня 2024 року, відповідно до якого суми вчинених обвинуваченим крадіжок на теперішній час є дрібними крадіжками.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання прокурора та просив його задовольнити, зокрема зазначив, що вину у вчиненні акрадіжок визнає у повному обсязі, щиро кається, фактичні обставини кримінального провадження не оспорює.

Потерпілий ОСОБА_5 не заперечував щодо задоволення клопотання прокурора та просив вирішити питання щодо скасування арешту на належне йому майно.

Суд, заслухавши позицію обвинуваченого щодо заявленого прокурором клопотання, роз`яснивши йому правові наслідки закриття кримінального провадження на підставі пункту 4-1 частини першої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України та його право заперечувати проти закриття кримінального провадження, думку потерпілого, вивчивши обвинувальний акт та долучені до нього матеріали, а також матеріали кримінального провадження, дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Відповідно до частини четвертої статті 286 Кримінального процесуального кодексу України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Відповідно до статті 314 Кримінального процесуального кодексу України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про закриття провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 5-8,10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Втрата чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння є підставою для закриття кримінального провадження відповідно до пункту 4-1 частини першої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до частини третьої статті 479-2 Кримінального процесуального кодексу України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

Відповідно до статті 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти мають зворотну дію в часі, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість (частина перша статті 5 Кримінального кодексу України).

9 серпня 2024 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-IX від 18 липня 2024 року, яким внесені зміни до статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення, згідно з якими, дрібним викраденням чужого майна вважається крадіжка, шахрайство, привласнення чи розтрата, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Для кваліфікації злочинів чи адміністративних правопорушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги. Податкова соціальна пільга визначена підпунктами 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України для відповідного року. Підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», сума прожиткового мінімуму для працездатної особи на 1 січня 2024 рік становить 3028 гривень, тобто 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи становить - 1514 гривень на 2024 рік, та відповідно 2 неоподатковуваних мінімумів становлять - 3028 гривень.

Отже, з урахуванням викладеного вище, крадіжка майна вартістю до 3028 гривень 00 копійок наразі відноситься до адміністративного правопорушення та не є кримінально караним діянням.

Відповідно до частини першої статті 2 Кримінального кодексу України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду в Постанові від 13 січня 2021 року у справі № 306/7567/12, за загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 4 Кримінального кодексу України, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у Кримінальному кодексу України раніше як злочини і скоєнні після втрати цією нормою чинності. Аналогічні висновки містить постанова Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 лютого 2021 року по справі № 345/3522/18.

У випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Отже, наведені зміни в законодавстві, які пом`якшують кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшують становище особи, мають зворотну дію в часі.

Тож, має місце часткова декриміналізація, а саме діянь, які полягають у крадіжці майна вартістю до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3 028 гривень у зв`язку з чим дія Закону «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-IX від 18 липня 2024 року, має зворотну дію у часі, а тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжках) вчинених в умовах воєнного стану, повторно: 6 липня 2024 року в результаті чого потерпілому було завдано матеріальну шкоду на загальну суму 850 гривень; 8 липня 2024 року в результаті чого потерпілому було завдано матеріальну шкоду на загальну суму 1223 гривні; 10 липня 2024 року в результаті чого потерпілому було завдано матеріальну шкоду на загальну суму 416 гривень.

Так як вартість викраденого майна на час вчинення ОСОБА_4 діянь не перевищувала 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, вчинені ним діяння, перестали бути кримінально караними на підставі Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-IX від 18 липня 2024 року.

Таким чином, враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку про наявність підстав для закриття кримінального провадження відповідно до пункту 4-1 частини першої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України.

Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлявся.

Питання про скасування арешту майна суд вирішує в порядку статті 174 Кримінального процесуального кодексу України.

Питання щодо речових доказів у кримінальному провадженні суд вирішує відповідно до статті 100 Кримінального процесуального кодексу України.

Процесуальні витрати за проведення судово-товарознавчих експертиз визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів слід віднести за рахунок держави, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 122 Кримінального процесуального кодексу України, витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів та експертів, несе сторона кримінального провадження, яка заявила клопотання про виклик свідків, залучила спеціаліста, перекладача чи експерта, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Процесуальні витрати, понесені органом досудового розслідування та пов`язані із здійсненням кримінального провадження, зокрема документально підтверджені втрати на проведення експертизи, необхідно стягнути з особи, відносно якої здійснювалося кримінальне провадження, у разі: ухвалення щодо неї обвинувального вироку; у разі залучення експерта саме стороною захисту.

Дана позиція також підтверджується висновками Верховного Суду, зазначеними у постанові об`єднаної палати Кримінального Касаційного Суду в складі Верховного Суду у справі № 203/241/17 від 12 вересня 2022 року та постанові третьої судової палати Кримінального Касаційного Суду в складі Верховного Суду у справі № 297/2444/21 від 1 лютого 2023 року.

Так як ініціатором проведення судових експертиз у цьому кримінальному провадженні був орган досудового розслідування, а сторона захисту не залучала жодних експертів, тому відповідно до приписів частини другої статті 122, статті 124 Кримінального процесуального кодексу України витрати на залучення експерта для проведення: судово-товарознавчих експертиз визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів Івано-Франківського НДЕКЦ МВС України: № СЕ-19/109-24/11301-ТВ від 7 серпня 2024 року, № СЕ-19/109-24/11287-ТВ від 6 серпня 2024 року, № СЕ-19/109-24/11296-ТВ від 7 серпня 2024 року у сумі 3507 гривень 08 копійок відповідно не підлягають стягненню з обвинуваченого та покладаються на державу.

Запобіжний захід обвинуваченому у цьому кримінальному провадженні не обирався.

Керуючись Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-IX від 18 липня 2024 року, статтями 2, 5 Кримінального кодексу України, пунктом 4-1 частини першої статті 284, частиною другою статті 284, статтями 372, 479-2 Кримінального процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора про закриття кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України на підставі пункту 4-1 частини першої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України - задовольнити.

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 3 серпня 2024 року за № 0000155 закрити на підставі пункту 4-1 частини першої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України.

Роз`яснити потерпілому ОСОБА_5 , що згідно положень частини сьомої статті 128 Кримінального процесуального кодексу України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Скасувати арешт на: кухонну електричну плиту марки «Rainberg» модем-маршрутизатор інтернет провайдера АТ «Укртелеком» марки «ТР-LINK», комп`ютерні акустичні колонки «ОМЕGА 2.0 ОG210», веб-камеру «RЕАL-ЕL FС-100» накладені ухвалами слідчого судді Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від 6 серпня 2024 року у справах № 350/1340/24, провадження № 1-кс/350/373/2024 та № 350/1340/24 провадження № 1-кс/350/372/2024

Речові докази: кухонну електричну плиту марки «Rainberg», модем-маршрутизатор інтернет провайдера АТ «Укртелеком» марки «ТР-LINK», комп`ютерні акустичні колонки «ОМЕGА 2.0 ОG210», вживану веб-камеру «RЕАL-ЕL FС-100», які згідно постанов про визнання предметів речовими доказами від 5 серпня 2024 року були передані на зберігання в камеру зберігання речових доказів Відділення поліції № 2 (селище Рожнятів) Калуського районного ВП ГУНП в Івано-Франківській області повернути потерпілому ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду через Рожнятівський районний суд Івано-Франківської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя: ОСОБА_1