Справа № 643/9431/24
Провадження № 1-кс/643/1034/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.08.2024 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № № 0002897 від 18.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 194 КК України, -

установив:

З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002897 від 18.08.2024 за ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 194 КК України, яким встановлено, що 18.08.2024 до ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшов рапорт від о/у ВКП Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області стосовно громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснює дії, спрямовані на готування до пошкодження транспортних засобів громадян, шляхом їх підпалу.

18.08.2024 о 13:45 у порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1

18.08.2024 здійснено обшук затриманої особи ОСОБА_4 , під час якого останній добровільно видав мобільний телефон ТМ «Meizu» блідо рожевого кольору з номерами IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 . Вказаний мобільний телефон належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотання про арешт майна, посилаючись на те, що вказане майно є речовими доказами у кримінальному провадженні, з метою позбавлення можливості його знищення та переховування, необхідності подальшого дослідження, просить накласти арешт на вилучене майно.

До клопотання прокурором додано заяву про підтримання клопотання та розгляд за його відсутністю.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив таке: згідно з копією протоколу затримання особи від 18.08.2024 в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 14, ч. 2 ст. 194 КК України за адресою: АДРЕСА_1 затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час якого останній добровільно видав мобільний телефон ТМ «Meizu» блідо рожевого кольору з номерами IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 . Вказаний мобільний телефон належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою слідчого від 19.08.2024 вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Клопотання про арешт майна надійшло до суду 23.08.2024, подано на відділення поштового зв`язку 19.08.2024 на наступний робочий день після вилучення майна, отже строк звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна прокурором дотриманий.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлений та вилучений під час затримання підозрюваного мобільний телефон може бути доказами факту та обставин, що встановлюються, зокрема містити інформацію щодо планування підпалів автомобілів. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, що потребує певного часу.

Таким чином, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 18.08.2024 в під час особистого обшуку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в ході його затримання у порядку, передбаченому ст. 208 КПК України за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на належний останньому мобільний телефон ТМ «Meizu» блідо рожевого кольору з номерами IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження будь-яким особам.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1