Справа № 953/7850/24
н/п 1-кс/953/6254/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2024 року м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000987 від 23.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

встановив:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

До Київського районного суду м. Харкова 23.08.2024 року надійшло вказане клопотання, в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на автомобіль «MAZDA 626», р.н. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його користування, розпорядження та відчуження.

На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, що 22.08.2024, приблизно о 20.30, в районі буд. АДРЕСА_2 , автомобілем "MAZDA 626", р.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 скоєно наїзд на пішоходів ОСОБА_5 , 1984 р.н, та ОСОБА_6 , 2014 р.н., внаслідок чого останні отримали тілесні ушкодження, та були госпіталізовані до ХМКЛШНМД.

Відомості про кримінальне правопорушення слідчим внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000987 від 23.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Згідно зі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 мотоцикл «MAZDA 626», р.н. НОМЕР_1 належить ОСОБА_4 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Як встановлено під час огляду місця події 23.08.2024 автомобіль «MAZDA 626», р.н. НОМЕР_1 внаслідок ДТП отримав механічні пошкодження, в зв`язку з чим він вилучений слідчим та поміщений на територію штрафного майданчика за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до ст. 98 КПК України автомобіль «MAZDA 626», р.н. НОМЕР_1 є речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Метою накладення арешту на вилучене майно є забезпечення збереження речових доказів.

Позиції учасників кримінального провадження

В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, через канцелярію суду надав заяву про розгляд клопотання без його участі, у зв`язку зі службовою завантаженістю. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 повідомлений належним чином в судове засідання не з`явився, причини не явки не повідомив.

Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає необхідним клопотання задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до положень ч. 1 та ч. 3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна надалі може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що для забезпечення подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні, а також з урахуванням того, що вилучене майно відповідає критеріям, визначеним ч.1 ст.98 КПК України, на нього необхідно накласти арешт.

На підставі викладеного, керуючись статтями 167,170-173 КПК України, слідчий суддя-

постановив:

Клопотання прокурора про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль, вилучений в ході огляду місця ДТП 22.08.2024 року, «MAZDA 626», р.н. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його користування, розпорядження та відчуження - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Вилучене майно зберігати відповідно до Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження (затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 №1104).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1