УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИЛА:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Дана скарга передана слідчому судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 із відділу організаційного забезпечення розгляду кримінальних справ Шевченківського районного суду м. Києва 30.07.2024 року.

Вивчивши матеріали скарги, вважаю, що вона підлягає поверненню заявнику ОСОБА_3 , виходячи з такого.

Як вбачається із матеріалів скарги, заявник ОСОБА_3 26.01.2024 звернувся до ГУ НП у м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України.

У свою чергу, вказана заява була зареєстрована уповноваженою особою ГУ НП у м. Києві 26.01.2024 за №П-941 та у подальшому направлена за територіальністю до Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві, де остання була зареєстрована за №343.

Оскільки, станом на дату звернення зі скаргою до суду, відомості про кримінальне правопорушення уповноваженими особами Шевченківського УП ГУНП у м. Києві до ЄРДР внесено не було, витяг заявнику не надано, ОСОБА_3 у порядку, визначеному ст. 303 КПК України, звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва зі скаргою від 29.07.2024, в якій просить зобов`язати уповноважену особу Шевченківського УП ГУНП у м. Києві внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 26.01.2024 року.

Так, відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

При цьому, згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписами ч. 1 ст. 304 КПК України закріплено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

При оскарженні бездіяльності слідчого чи прокурора обчислення строку оскарження починається із дня, що наступає після останнього дня, який відведено КПК України для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 304 КПК України, оскільки відмова у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань не була оформлена постановою, то 10-денний строк на звернення до слідчого судді з оскарженням бездіяльності починається з моменту вчинення бездіяльності, яка розпочалася після 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення до Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, тобто фактично з 07.02.2024 року.

Отже, з моменту фактичного звернення із вказаною заявою до часу звернення до слідчого судді із відповідною скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУНП у м. Києві минуло більше п`яти місяців, що значно перевищує строки, передбачені ч. 1 ст. 304 КПК України.

При цьому, матеріали скарги не містять жодних даних, які б свідчили про наявність обставин, які перешкоджали заявнику ОСОБА_3 протягом згаданого проміжку часу реалізувати своє процесуальне право на оскарження бездіяльності уповноваженої особи Шевченківського УП ГУНП у м. Києві.

Разом з тим, заявник, посилаючись у своїй скарзі на номери зареєстрованої заяви про кримінальне правопорушення від 26.01.2024 в ГУ НП в м. Києві та Шевченківському УП ГУ НП в м. Києві, не долучає до своєї скарги жодних документів, які б свідчили про рух заяви, наявність відповідних відміток із присвоєнням вхідних номерів. А відтак, слідчий суддя позбавлений можливості пересвідчитися у достовірності наведених заявником ОСОБА_3 у своїй скарзі тверджень.

Так, Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (справа «Каракуця проти України»).

В той же час, в рішенні Європейського суду з прав людини від 28.03.2006 справа «Мельник проти України» (Заява 23436/03) суд нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, має на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Отже, зважаючи на те, що заявник -ОСОБА_3 у визначений КПК України строк не вжив доступні способи захисту, як він вважає його порушеного права, а тому, скарга вважається такою, що подана з пропуском десятиденного строку, який передбачено для звернення до суду з такою скаргою в порядку ч. 1 ст. 303 КПК України.

При цьому слідчим суддею ураховується, що заявник у скарзі не ставить питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, як і не вказує на наявність поважних причин для пропуску такого строку.

Так, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Разом з тим, заявник в своїй скарзі не порушує питання про поновлення строку оскарження, передбаченого ст. 304 КПК України, а також не зазначає поважність причини такого пропуску.

За таких обставин, з огляду на засади змагальності сторін, закріплені в статті 22 КПК України, яка передбачає самостійне обстоювання сторонами правових позицій, прав, свобод та інтересів засобами, передбаченими КПК України, суд не має можливості вирішити питання про наявність поважних причин пропуску строку на оскарження та підстав для його поновлення за відсутності такого клопотання.

Разом з цим, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до ч. 7 ст. 304 КПК України, повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 26, 214, 303, 304, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИЛА:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1