Провадження № 1-кс/359/2240/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 листопада 2024 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду без технічної фіксації клопотання слідчого слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження № 0002175 від 07 листопада 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,

в с т а н о в и в:

Слідчий слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 за погодженням прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернулася до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, в якому зазначила, що слідчим відділом Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002175 від 07 листопада 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 07.11.2024 за адресою: АДРЕСА_1 невідома особа, шляхом проникнення на територію домоволодіння, здійснила крадіжку українського степового рябого порося, що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

07.11.2024 за адресою: АДРЕСА_1 проведено огляд місця події, в ході якого виявлено та вилучено: - пластиковий предмет, схожий на ручку від викрутки, поміщений до спец-пакету №SUD1132352, з підписами слідчого та понятих; - кросівки «ECCО» чорного кольору, поміщені до спец-пакета №0004579, з підписами слідчого та понятих; - гіпсові зліпки підошви взуття (бирка); - гіпсові зліпки протектору шини транспортного засобу (бирка).

Слідчим, 07.11.2024 винесено постанову про визнання вищевказаного майна речовим доказом. Відповідно до постанови: пластиковий предмет, схожий на ручку від викрутки, поміщений до спец-пакету №SUD1132352, кросівки «ECCО» чорного кольору, поміщені до спец-пакета №0004579, гіпсові зліпки підошви взуття (бирка), гіпсові зліпки протектору шини транспортного засобу (бирка), - передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП №2 Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області.

З метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий просить накласти арешт на вилучені речі.

В судове засідання слідчий слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 не з`явилася, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлялася належним чином. До клопотання долучила заяву, в якій просила його розглянути без її участі. Її неявка, згідно ч.1 ст.172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуттям в судове засідання осіб, які беруть участь у розгляді вказаного вище клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді до скасування арешту майна у встановленому порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2. ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів.

Згідно ч. 3. ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову (ч. 3 ст. 170 КПК України).

При вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя повинен врахувати, крім іншого, наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; правову підставу для арешту майна; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову, тощо. В разі задоволення клопотання про арешт в ухвалі слід зазначити перелік майна, яке підлягає арешту.

З наданих суду матеріалів вбачається, що застосування арешту вказаного майна необхідне для забезпечення збереження речових доказів.

З урахуванням вищенаведеного, вважаю наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання та накладення арешту на вказані речі.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке вилучено під час огляду місця події від 07.11.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: пластиковий предмет, схожий на ручку від викрутки, поміщений до спец-пакету №SUD1132352, кросівки «ECCО» чорного кольору, поміщені до спец-пакета №0004579, гіпсові зліпки підошви взуття (бирка), гіпсові зліпки протектору шини транспортного засобу (бирка).

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1