Справа № 304/2390/24 Провадження № 1-кс/304/776/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 жовтня 2024 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором, на підставі матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000246 від 19 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , із середньою освітою, пенсіонера, одруженого, громадянина України, раніше не судимого,

про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання,

У С Т А Н О В И В :

слідчий ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням на підставі матеріалів кримінального провадження, внесених до ЄРДР за № 0000246 від 19 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.263 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 27 листопада 2024 року, поклавши на підозрюваного обов`язки прибувати до слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, прокурора або суду за першою вимогою кожного разу у визначений ними час для проведення процесуальних дій та не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду. Клопотання мотивує тим, що слідчим відділенням відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, під час якого встановлено, що 18 вересня 2024 року на підставі ухвали слідчого судді Перечинського районного суду від 30 серпня 2024 року проведено обшук будинку АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_4 , в ході якого виявлено та вилучено предмет, ззовні схожий на мілкокаліберну рушницю без маркувань з оптичним прицілом з маркуванням «229». Як вказує слідчий, згідно з висновком експерта № СЕ-19/107-24/10016-БЛ від 26 вересня 2024 року наданий на дослідження предмет є однозарядним нарізним карабіном, що виготовлений шляхом переробки саморобним способом мисливської одноствольної рушниці моделі «ИжК», 32-го калібру, із серійним номерним позначенням « НОМЕР_1 » промислового виготовлення, шляхом укорочення її штатного ствола та поміщення його у внутрішню частину нарізного ствола промислового виготовлення під гвинтівковий патрон кільцевого запалення калібру, 22LR (5,6 mm), також у саморобний спосіб встановлено прицільні пристрої; дана зброя придатна до неодноразового проведення пострілів гвинтівковими патронами кільцевого запалення калібру 22LR (5,6 mm). Також вказує, що вказану зброю ОСОБА_4 зберігав по місцю свого проживання без передбаченого законом дозволу упродовж невстановленого періоду часу до моменту вилучення такої працівниками поліції 18 вересня 2024 року, через що 27 вересня 2024 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. Слідчий просить слідчого суддю, при обранні відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, врахувати, що у органу досудового розслідування наявні достатні та вагомі докази його вини, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення. Відтак стороною обвинувачення зібрано достатньо доказів, що підтверджують існування окремих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема усвідомлюючи, яке покарання йому загрожує в разі доведення вини, може переховуватися від органів досудового розслідування та незаконно впливати на свідків. Оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, та з метою виконання покладених на підозрюваного обов`язків, перешкоджання вчиненню ним нових правопорушень, слідчий просить задовольнити клопотання.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала повністю та просила таке задовольнити, посилаючись на викладені у ньому обставини.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні проти застосування відносно нього запобіжного заходу не заперечив, однак просив не обмежувати можливість його пересування населеним пунктом за місцем проживання, оскільки за віком має потребу відвідувати лікувальні заклади.

Захисник ОСОБА_5 підтримала позицію свого підзахисного, а також вказувала на відсутність існування будь-яких ризиків, оскільки підозрюваний є особою пенсійного віку, йому проведено операцію і він систематично лікується, а відтак й не може допустити порушення своїх процесуальних обов`язків, що наведені слідчим у клопотанні.

Слідчий суддя, заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, прийшов до такого висновку.

Встановлено, що слідчим відділенням відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000246 від 19 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України (а. к. 5).

Запобіжні заходи є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1, 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України запобіжні заходи можуть застосовуватись до особи, яка набула статусу підозрюваної або обвинуваченої у конкретному кримінальному провадженні.

У ч. 1 ст. 42 КПК України визначено, що підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

З матеріалів доданих до клопотання встановлено, що 27 вересня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а саме у зберіганні вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу, про що свідчить його підпис у повідомленні про підозру (а. к. 38-41).

Отже відповідно до положень ч. 1 ст. 42 КПК України ОСОБА_4 набув статусу підозрюваного в цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити, зокрема, такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експерта у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, слідчий суддя констатує таке.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ також підтверджено в таких рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].

На підтвердження обґрунтованості повідомленої ОСОБА_4 підозри до клопотання додано матеріали кримінального провадження, які досліджені у судовому засіданні, зокрема, копії ухвали слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 30 серпня 2024 року, протоколу обшуку від 18 вересня 2024 року, письмові пояснення ОСОБА_4 від 18 вересня 2024 року та свідка ОСОБА_7 від 19 вересня 2024 року, а також висновку експерта від 26 вересня 2024 року № СЕ-19/107-24/10016-БЛ, яким встановлено, що наданий на дослідження предмет є вогнепальною зброєю однозарядним нарізним карабіном, виготовленим шляхом переробки саморобним способом мисливської одноствольної рушниці моделі «ИжК», 32-го калібру із серійним номерним позначенням « НОМЕР_1 » промислового виготовлення, для стрільби малокаліберними патронами калібру .22LR (5,6mm) (а. к. 22-31).

Дослідивши зміст повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 27 вересня 2024 року, слідчий суддя прийшов до висновку, що таке відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України, зокрема, щодо змісту письмового повідомлення про підозру, визначеного ст. 277 КПК України, у ньому викладені фактичні обставини можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи із сукупності досліджених матеріалів, доданих до клопотання, слідчий суддя вважає наявною обґрунтовану підозру щодо вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Разом з цим слідчий суддя зазначає, що на даному етапі досудового розслідування при вирішенні питання про застосування до підозрюваної особи запобіжного заходу, повноваження слідчого судді обмежуються оцінкою доказів на предмет їх переконливості щодо висновку про можливість вчинення кримінального правопорушення за конкретних обставин та конкретною особою, тобто на даній стадії мова йде виключно про обґрунтоване припущення.

Звертаю увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення на підставі наданих сторонами кримінального провадження доказів. Однак, сторона захисту жодного доказу на спростування обґрунтованості підозри не надала.

Щодо наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий у клопотанні, то слідчий суддя прийшов до таких висновків.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. Водночас кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 слідчий послався на існування ризиків того, що він може переховуватись від органів досудового розслідування, а також незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Розглядаючи питання наявності ризиків, слідчий суддя враховує, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь вірогідності, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на сторону обвинувачення обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

Так при визначенні імовірності переховування підозрюваного від органів досудового розслідування слідчий суддя приймає до уваги те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, максимальне покарання за який визначено у виді семи років позбавлення волі, а відтак оцінювати даний ризик у світлі лише тяжкості покарання, яке може загрожувати ОСОБА_4 у разі визнання його винним, на що вказує слідчий у клопотанні як на єдину підставу цього ризику, слідчий суддя не може.

Навпаки, враховує процесуальну поведінку підозрюваного з часу повідомлення останнього про підозру, а також його вік та наявність постійного місця проживання; будь яких доказів порушення ОСОБА_4 своїх обов`язків як підозрюваного слідчому судді не надано.

Водночас при оцінці ризику можливого впливу на свідків слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отримав у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Таким чином слідчий суддя вважає твердження слідчого про існування ризику незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні таким, що об`єктивно існує; при цьому слідчий суддя додатково враховує, що свідок ОСОБА_7 (копія протоколу допиту якої міститься у матеріалах клопотання) та підозрюваний ОСОБА_4 є сім`єю і відповідно проживають спільно.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного (стаття 178 КПК України).

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Слідчим суддею врахована наявність обґрунтованої підозри, а також наявність ризику, який дає достатні підстави вважати, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні.

Також слідчим суддею враховано майновий стан підозрюваного, соціальні зв`язки.

Отже з огляду на наведене слідчий суддя вважає за можливе застосувати до ОСОБА_4 найбільш м`який запобіжний захід, передбачений ч. 3 ст. 176 КПК України.

Частиною 1 ст. 179 КПК України визначено, що особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

З урахуванням зазначеного ризику у кримінальному провадженні, обставин кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваного ОСОБА_4 слідчий суддя вважає, що на даний час для забезпечення його належної процесуальної поведінки та виконання останнім, покладених на нього процесуальних обов`язків, є достатнім застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, прибувати до слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_6 , прокурора та суду на першу їхню вимогу та, з врахуванням заперечень підозрюваного і його захисника, не відлучатися за межі району проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Враховуючи вимоги ч. 7 ст. 194, п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України наявні підстави для визначення строку дії обов`язків, який буде покладений на підозрюваного ОСОБА_4 , до 27 листопада 2024 року, тобто в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 177, 186, 193, 194, 196, 198, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 на підставі матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000246 від 19 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

У порядку ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у межах строку досудового розслідування до 27 листопада 2024 року наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_6 , прокурора та суду на першу їхню вимогу;

2) не відлучатися за межі Ужгородського району без дозволу слідчого, прокурора або суду.

У задоволенні вимог решти клопотання відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 179 КПК України контроль за виконанням особистого зобов`язання відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покласти на слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_6 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1