УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.10.2024 м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою м. Київ, вул. М.Кривоноса, 25 клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002895 від 08.10.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Київ, громадянина України, українця, зі слів проходившого службу в ЗСУ з 2022 по 2024 роки, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчої УП ГУ НП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 погоджне Прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києві ОСОБА_7 подане в рамках кримінального провадження № 0002895 від 08.10.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України.

Документом, що підтверджує надання підозрюваному та його захиснику копії клопотання та матеріалів, які його обґрунтовують, є розписка підозрюваного та захисника від 09.10.2024 року (а.с. 84-85).

Підозрюваний ОСОБА_4 доставлений до зали суду під вартою.

Клопотання обґрунтоване наступним.

ОСОБА_4 в невстановлений слідством час, але не пізніше 08.10.2024, перебуваючи в невстановленому слідством місці та за допомогою додатку «Telegram», в невстановленої досудовим розслідуванням особи, замовив психотропну речовину, обіг якої обмежено - PVP, в особливо великому розмірі, з метою власного вживання без мети збуту.

В подальшому, ОСОБА_4 , 08.10.2024 приблизно о 18 годині перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 на клумбі поруч з житловими будинками виявив 2 зіп-пакети з білою та світло-зеленою кристалоподібною речовиною, а саме - PVP, обіг якої заборонено.

Надалі, ОСОБА_4 поклавши психотропні речовини до задньої кишені джинсів вирішив направитись з усією наркотичною речовиною до місця свого проживання, а саме: АДРЕСА_2 .

Протиправні дії ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 пов`язані з незаконним придбанням та зберігання вищевказаної речовини, обіг якої заборонено, були припинені на законних підставах 08.10.2024 співробітниками Солом`янського УП ГУНП у м. Києві якими о 18 год. 11 хв. за адресою: м. Київ, вул. Солом`янська, 23 затримано та проведено обшук в ОСОБА_4 на підставі ст. 208 КПК України.

За результатами проведення обшуку у останнього виявлено та вилучено 2 прозорих полімерних пакети, в середині яких знаходилась кристалоподібна речовина білого та світло-зеленого кольору, а саме: полімерний пакет із речовиною світло-зеленого кольору має у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP. Маса PVP в речовині становить 33,811 грам, що підтверджено висновком експерта Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз СБУ 385/8 від 09.10.2024; полімерний пакет із речовиною білого кольору має у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP. Маса PVP в речовині становить 46,617 грам, що підтверджено висновком експерта Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз СБУ 384/8 від 09.10.2024;

Загальна маса PVP в речовинах становить 80,428 грам.

Своїми злочинними діями ОСОБА_4 незакнонно почав зберігати наркотичну речовину обіг якої законом заборонений,

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, тобто у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини без мети збуту в особливо великому розмірі.

У зв`язку з викладеним та наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, виникла необхідність в застосуванні до підорюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на що слідча слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_6 подала клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 .

Захисник ОСОБА_5 ,заперечував проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Вкавзав на те, що заявлені слідчим та підтримані прокурорм ризики є необгрунтованими, зокрема ризик незаконного впливу на свідків є штучно створеним, оскільки саме слідчим було долучено протоколи допиту таких до матеріалів клопотання та вручено підозрюваному, в результаті чого підозрюваний став обізнаним про анкетні дані таких свідків, при цьому один зі свідків є працівником органів поліції, що унеможливлює можливість впливу підозрюваного на останнього. Просив застосувати стосовно підозрюваного більш м`який запобіжний захід, який не пов`язаний із позбавленням волі, зокрема запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника та просив не застосовувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Вказав на той факт, що проживає з матір`ю, квартира належить матері на праві власності. Також наголосив, що офіційно не працевлаштований, середньомісячний дохід складає 10-12 тис. грн.. , а відтак розмір застави, який заявляє прокурор є непомірним для його майнового стану.

Заслухавши прокурора, з`ясувавши позицію підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини 1 статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (частина 2 статті 177 КПК України).

Отже, умовою, без якої неможливе вирішення питання про застосування запобіжного заходу, є підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення, яка, власне, випливає зі змісту процесуального рішення прокурора, слідчого (за погодженням з прокурором), яке ґрунтується на зібраних під час досудового розслідування доказах та в якому формується твердження (припущення) про причетність певної особи до вчинення кримінального правопорушення, засноване на результатах розслідування, з повідомленням про це такій особі та роз`ясненням її прав і обов`язків в порядку статті 276-279 КПК України.

Відповідно до відомостей, які містяться в витязі ЄРДР від 08.10.2024 (а.с. 7) та повідомлені про підозру ОСОБА_4 (а.с.63-66), останньому письмово повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України. Отже, ОСОБА_4 набув процесуального статусу підозрюваного у даному кримінальному провадженні і стосовно нього може розглядатися питання про застосування запобіжного заходу.

Вирішуючи питання стосовно того, чи є пред`явлена ОСОБА_4 підозра обґрунтованою, слідчий суддя виходить з наступного.

Кримінальне процесуальне законодавство України не дає визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, в силу приписів частини 5 статті 9 КПК України, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини під час вирішення питання щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ПІБ кримінального правопорушення.

З точки зору практики Європейського суду з прав людини, обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що обґрунтовують засудження особи, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачень (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «ІльгарМаммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

ОСОБА_4 у цьому кримінальному провадженні підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України

Оскільки кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, слідчий суддя, вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, не встановлює наявність в його діях складу злочину та ступінь його вини, оцінюючи докази з точки зору їх достатності і допустимості.

З метою встановлення наявності чи відсутності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 зазначених вище кримінальних правопорушень, слідчим суддею досліджені наявні в матеріалах клопотання докази та проаналізовано доводи, викладені у клопотанні, заперчення засника, і роз`яснені в судовому засіданні.

З загального обсягу наданих доказів сторони обвинувачення, орган досудового розслідування доводить перед судом причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому злочину наступними доказами:

Витягом з ЄРДР у кримінальному провадженні № 0002895 від 08.10.2024 (а.с.7), протоколом огляду місця події від 09.10.2024(а.с. 13-16) протоколом огляду місця події віж 08.10.2024 (а.с. 17-20), протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину (а.с.21-25), письмовими поясненнями ОСОБА_4 (а.с. 26), пртоколом допиту підозрюваного (а.с.30-32)рапортом оперуповноваженго сектору кримінальної поліції відділу поліцї №2 Солом`янського управління національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення(а.с. 35)рапортт слідчої СВ Солом`янського управління поліції ГУ НП у м. Києві ОСОБА_9 від 08.10.2024 (а.с. 36), протоколом допит свідка ОСОБА_10 від 09.10.2024(а.с. 37-40),протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 08.10.2024 (а.с.41-45), протоколом допиту свідка від 08.10.2024 ОСОБА_12 (а.с. 46-49)протоколом допиту свідка від 08.10.2024 (а.с. 50-51), повідомленням про підозру ОСОБА_4 від 09.10.2024 року(а.с. 63-66).

Дослідивши обставини вчинення зазначеного вище кримінального правопорушення та можливу роль ОСОБА_4 у ньому, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих та досліджених в судовому засіданні матеріалах, слідчий суддя переконався в тому, що аналіз представлених матеріалів пов`язує підозрюваного зі злочином, доводячи його причетність в такій мірі, що виправдовує подальше розслідування та встановлює можливість вирішення питання про застосування стосовно нього запобіжного заходу, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що пред`явлена ОСОБА_4 підозра є цілком обґрунтованою.

Крім встановлення обґрунтованості пред`явленої особі підозри, положеннями статей 177,178, 194 КПК України визначена необхідність дослідження слідчим суддею під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу і таких обставин: підстави вважати, що існує хоча б один із ризиків кримінального провадження, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні; індивідуальні обставини підозрюваного та особливості інкримінованого кримінального правопорушення.

З метою недопущення впливу на кримінальне провадження, слідчий суддя оцінює вірогідність та реальну можливість здійснення підозрюваним спроб протидіяти кримінальному провадженню у способах, визначених в частині 1 статті 177 КПК України.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 прокурор послався на існування ризиків того, що він може: вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на свідків з метою зміни їхніх показів.

Досліджуючи практику Європейського суду з прав людини, можливо дійти висновку, що небезпеку переховування від правосуддя необхідно визначати з урахуванням низки релевантних чинників, серед яких доцільно виокремити особистість обвинуваченого, його моральні якості та переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування, його міжнародні контакти у поєднанні із загрозою суворості можливого покарання (рішення у справах «Пунцельт проти Чехії», «В. проти Швейцарії).

Стосовно ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином слідчий суддя не вбачає підстав для існування такого ризику, оскільки слідчим не було надано доказів на можливість вчинення підозрюваним таких дій. Більше того всі речовини, які були знайдені на місці вчинення правопорушення були вилучені у встановленому законом порядку.

Перевіряючи наявність ризику незаконного впливу на свідків слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

Отже, на переконання слідчого судді, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, з урахуванням чого, в тому числі зважаючи на позицію захисника підозрюваного, вважає даний ризиик доведеним.

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя не може погодитись з доведенням наявності зазначеного ризику, оскільки сторона обвинувачення при доведенні його існування не надала відповідних підтверджень зазначеному, а обмежилась лише висловленням припущень про можливе вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду клопотання, частково існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, на які посилається сторона обвинувачення у поданому клопотанні.

Дослідивши надані сслідчому судді відомості та матеріали, слідчий суддя під час застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу враховує, що станом на момент розгляду цього клопотання, підозрюваний проживає з матір`ю, офіційно непрацевлаштований.

Підозрюваний ОСОБА_4 в силу ст 89 КК України не судимий, відомості про застосування до нього раніше запобіжних заходів та про наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення слідчому судді не надано.

Отже, слідчим суддею встановлено, що стороною обвинувачення загалом доведена можлива причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованому йому злочину, а також вірогідність існування ризику стосовно вчинення ОСОБА_4 дії, передбачених статтею 177 КПК України, що свідчить про наявність підстав для застосування до нього запобіжного заходу.

При цьому, відповідно до частини 1 статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у статті 177 КПК України.

Виходячи з положень пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

В межах даного кримінального провадження ОСОБА_4 підозрюється, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, що відносяться до тяжкого злочину та карається, позбавленням волі на строк до десяти років.

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що обґрунтування наявності ризиків лише тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення, є неправомірним. Про це зазначено в рішенні ЄСПЛ за скаргою №12369 від 26 червня 1991 року по справі «Лтальє проти Франції», п. 51, за скаргою №5522/04 від 20 січня 2011 року по справі «Прокопенко проти України», за скаргою №38717/04 від 14 жовтня 2010 року по справі «Хайредінов проти України» п. 29, 41 за скаргою №37466/04 від 20 травня 2010 року по справі «Москаленко проти України».

У справі «Третьяков проти України» від 29.09.2011 ЄСПЛ констатував порушення ст. 5 КЗПЛ, зокрема, з огляду на те, що судом не було розглянуто можливість застосування до заявника будь-яких альтернативних запобіжних заходів замість тримання під вартою.

Оскільки при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор довів обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини 1 статті 194 КПК України, але не довів обставину, передбачену пунктом 3 частини 1 цієї статті, то слідчий суддя, керуючись частиною 4 статті 194 КПК України, враховуючи встановлені обставини, наведені вище, щодо вчинення кримінального правопорушення та особи підозрюваного, дійшов висновку про наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також необхідність покладення на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків, з передбаченого частиною п`ятою цієї статті переліку.

Слідчий суддя вважає, що для запобігання доведеному прокурором ризику та забезпечення належної процесуальної поведінки, виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків, є необхідним та достатнім застосування щодо останнього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_2 , з огляду на що в задоволенні клопотання прокурора слді відмовити та задовольнити клопотання захисника підозрюваного.

Також у відповідності до положень частини 5 статті 194 КПК України на підозрюваного слід покласти такі обов`язки: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатися із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання у відповідні органи державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

При визначенні строку, на який на підозрюваного покладаються зазначені вище обов`язки, з передбаченого частиною 5 статті 194 КПК України переліку, слідчий суддя враховує, що обов`язки можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців, а також те, що досудове розслідування відповідно до пункту 4 частини 3 статті 219 КПК України повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Керуючись статтями 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002895 від 08.10.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжній захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , в межах строку досудового розслідування тобто до 09.12.2024 року включно, за виключенням необхідності прослідувати до місця укриття чи бомбосховища під час оголошення сигналу «Повітряна тривога» та подальшого невідкладного повернення до визначеного цією ухвалою місця домашнього арешту після сигналу «Відбій повітряної тривоги».

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України, а саме:

-прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду на їх першу вимогу, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб;

-не відлучатися із населеного пункту, де останній фактично проживає, а саме місто Київ, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-заборонити спілкуватись зі свідками у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти в залі суду негайно.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Копію ухвали направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, який зобов`язати негайно поставити його на облік і повідомити про це слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора в кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1