У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 183/9406/24

№ 1-кс/183/1888/24

23 вересня 2024 року м. Новомосковськ Дніпропетровської області

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 серпня 2024 року за № 0000999 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Дніпропетровська, з середньою технічною освітою, вдови, не працює, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваної ОСОБА_5 , -

в с т а н о в и в :

До слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло зазначене клопотання.

В обґрунтування вказаного клопотання слідчий посилається на те, що у невстановлені у ході досудового розслідування дату та час, однак не пізніше 20 вересня 2024 року, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, на незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також збут наркотичного засобу, обіг якого обмежено метадон (фенадон). Після чого ОСОБА_5 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел направлений на незаконне придбання та зберігання наркотичних засобів з метою збуту, діючи умисно, всупереч Законам України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», у невстановлений у ході досудового розслідування спосіб, у невстановлені в ході досудового розслідування дату час, однак не пізніше 20 вересня 2024 року, придбала невстановлену кількість кристалічної речовини білого кольору, яка містить метадон (фенадон), який відноситься до наркотичних засобів та рослин, обіг яких обмежено, масою не менше 0,1736 г, котру почала зберігати при собі з метою збуту.

У подальшому, 20 вересня 2024 року, приблизно о 16 годині 40 хвилин, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконний збут наркотичного засобу, перебуваючи на відкритій ділянці місцевості поблизу КНП «Новомосковська ЦМЛ» НМР» за адресою: вул. Сучкова, 40, м. Новомосковськ Дніпропетровської області, діючи умисно, з корисливих мотивів, достовірно знаючи про обмеження обігу метадону (фенадону), за попередньою домовленістю з ОСОБА_7 , реальні анкетні дані якого змінені, поклала під дерево поліетиленовий згорток із кристалічною речовиною білого кольору масою 0,2200 г, що містить метадон (фенадон) масою 0,1736 г.

20 вересня 2024 року, приблизно о 16 годині 50 хвилин, ОСОБА_5 , продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел, направлений на незаконний збут наркотичного засобу, за попередньою домовленістю з ОСОБА_7 , реальні анкетні дані якого змінені, продала останньому поліетиленовий згорток із кристалічною речовиною білого кольору масою 0,2200 г, що містить метадон (фенадон), який віднесено до наркотичних засобів та рослин, обіг яких обмежено, масою 0,1736 г, та з цією метою отримала від останнього 400 гривень, після чого вказала на відкриту ділянку місцевості під деревом поблизу КНП «Новомосковська ЦМЛ» НМР» за адресою: АДРЕСА_3 , де знаходився вказаний наркотичний засіб.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, тобто у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту та незаконному збуті наркотичних засобів.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності.

В ході досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваної ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, оскільки відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України встановлена наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Тримання під вартою підозрюваної в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи. Встановлені досудовим розслідуванням обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти настанню вказаних ризиків.

Беручи до уваги викладене, доцільно застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів і таким чином запобігти спробам підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

На підставі викладеного слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду із відповідним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи викладені в ньому та пояснив, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення; ризики, викладені у клопотанні обґрунтовані і підтверджуються належними доказами. Просить клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Слідчий в судовому засіданні також підтримав клопотання та, посилаючись на ті ж підстави, просив його задовольнити. Уточнив, що 21 вересня 2024 року біля 22-00 години працівники поліції підійшли до гр. ОСОБА_5 , яку попросили прослідувати разом з ними у службовому автомобілі до її місця проживання, для проведення обшуку за її місцем проживання, тому як вона підозрюється у збуті наркотичних засобів.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти застосування запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_5 з причин відсутності доведеності ризиків, на які посилається слідчий та прокурор. Не зважаючи на те, що підозрювана обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, вона не має намірів переховуватися від органів досудового розслідування та суду; не буде впливати на свідків, як і не буде вчиняти кримінальних правопорушень. ОСОБА_5 зробила для себе висновки, щиро розкаюється у скоєному правопорушенні. Якщо слідчий суддя дійде висновку про те, що стосовно ОСОБА_8 необхідно застосувати запобіжний захід, то просить застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні повністю підтримала свого захисника, просила не обирати їй запобіжний захід пов`язаний з триманням під вартою, зазначила, що вона не буде переховуватися від органів досудового розслідування або суду; не буде спілкуватися зі свідками; і тим більше не буде вчиняти будь-яких правопорушень. Зобов`язується виконувати усі обов`язки, які на неї будуть покладені, та не вчиняти протиправних дій. По суті затримання зазначила, що після 21-00 години 21 вересня 2024 року вона перебувала на території міста Новомосковська Дніпропетровської області, звідки збиралася поїхати у с.Троїцьке з автовокзалу біля « ОСОБА_9 ». Коли вона направлялася на зупинку громадського транспорту, до неї підійшли двоє працівників поліції, які представилися, сповістили її що вона підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України та запропонували разом з ними проїхати на їхньому службовому автомобілі до її помешкання на АДРЕСА_2 , де за ухвалою суду буде проводитися обшук. По приїзду на вказаному автомобілі до її житла, у її присутності був проведений обшук, після чого вона разом з працівниками поліції поїхали до райвідділу поліції, де їй вже був призначений захисник, у присутності якого повідомили про підозру. Протокол затримання складався у приміщенні відділу поліції. Будь-яких претензій до працівників поліції вона не має. Щодо обставин підозри зазначила, що дійсно за день до її затримання, а саме 20 вересня 2024 року, вона на прохання свого знайомого ОСОБА_10 , їздила до м.Дніпро, де придбала для нього препарат «метадон». Знайомий ОСОБА_10 дуже мучився від болі, а тому вона погодилася придбати для нього цей препарат. У вільному доступі цей препарат не продається, їй відомо, де можна його придбати у м.Дніпро. У скоєнні кримінального правопорушення визнає провину, кається, просить не застосовувати до неї запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вислухавши учасників судового розгляду, перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя проходить до наступних висновків, а саме:

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Законом України від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»» затверджено зазначений Указ. Строк дії воєнного стану в Україні продовжений і на сьогодні.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

На підставі ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

В судовому засіданні встановлено, що подане прокурором клопотання відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України, а вручення письмового повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення та копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 2 ст. 278 КПК України та ч. 2 ст. 184 КПК України відповідно.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені 08.08.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №№0000999 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

З протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, складеному 22.09.2024 року у період часу з 02-00 години до 02-30 години, вбачається, що ОСОБА_5 була затримана о 00-50 години 22 вересня 2024 року за адресою: АДРЕСА_2 в порядку п.2 ч.1 ст. 208 КПК України. В той же час, відповідно до вимог ст. 209 КПК України особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою. В судовому засіданні встановлено, що підозрювана ОСОБА_5 була затриманою з 22-00 години 21 вересня 2024 року, а саме з моменту, коли працівники поліції, які підійшли до неї у м.Новомосковську біля зупинки громадського транспорту. Повідомили про те, що вона підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення та запропонували їй проїхати на їх службовому автомобілі до її місця проживання для проведення обшуку за ухвалою суду.

А тому, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 затримана в порядку ст. 208 КПК України 21 вересня 2024 року о 22-00 годині.

22 вересня 2024 року , відповідно до вимог ст. ст. 276-278 КПК України ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України у кримінальному провадженні №0000999.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 308 КПК України повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_11 від 07 серпня 2024 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_11 від 14 серпня 2024 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_12 від 14 серпня 2024 року; пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_7 від 14 серпня 2024 року; протоколом огляду предмета, а саме грошових коштів від 20 вересня 2024 року; протоколом огляду предмета, а саме згортку з фольги та поліетиленового згортка від 20 вересня 2024 року; висновком експерта №СЕ-19/104-24/38483-НЗПРАП від 21 вересня 2024 року; протоколом обшуку за адресою: АДРЕСА_2 від 21 вересня 2024 року.

Слідчий суддя вважає, що за обставин, викладених у клопотанні про застосування запобіжного заходу, слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України та існування фактів, які в контексті практики Європейського суду з прав людини можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити даний злочин.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні слідчим надано достатньо доказів щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, а саме незаконного придбання та зберігання з метою збуту наркотичного засобу.

При цьому слідчий суддя враховує, що на даній стадії кримінального провадження судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання відповідного запобіжного заходу, а тому докази, які є достатніми для висновку про наявність обґрунтованої підозри, не обов`язково мають бути настільки ж переконливими та повними, як докази на стадії висунення особі обвинувачення у вчиненні злочину або на стадії судового розгляду такого обвинувачення.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України - тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 слідчий суддя враховує, що вказаний у клопотанні слідчого ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, є доведеним.

Так, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що ОСОБА_5 , будучи раніше не судимою, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України віднесений до категорії тяжких та за який передбачена реальна міра покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі Ilijkov v. Bulgariaвід 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення недоведено існування ризиків, передбачених п. 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, оскільки вказані ризики належним чином не обґрунтовані у клопотанні, не знайшли об`єктивного підтвердження у судовому засіданні та ґрунтуються на припущеннях слідчого, прокурора.

Отже, слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, також враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винною у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, особу підозрюваної, вік, стан здоров`я, а також те, що підозрювана офіційно не працевлаштована, вдова, не має на утриманні неповнолітніх чи малолітніх дітей, або престарілих батьків.

Таким чином, враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, що застосування запобіжного заходу у відношенні підозрюваної ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання доведеним під час розгляду ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатен забезпечити належної поведінки підозрюваного в умовах воєнного стану, у зв`язку з чим вважає, що клопотання підлягає про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню частково строком на 56 днів, з урахуванням особи підозрюваної, її характеристики та поведінки.

Враховуючи вимоги ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину.

Відповідно до вимог статей 176, 177, 178, 182 КПК України, приймаючи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб складає 3028 гривень.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально спів ставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного та тяжкістю вчиненого злочину.

Отже, слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, особу підозрюваної, вік, стан здоров`я, матеріальний стан та поведінку підозрюваної, а також те, що підозрювана не працює, не має на утриманні неповнолітніх дітей або осіб похилого віку, раніше не судима, слідчий суддя вбачає виключність випадку задля виходу за межі визначеного ч. 5 ст. 182 КПК України розміру застави.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 200 (двісті) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, яку підозрювана має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнена з-під варти, та на неї можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави, здатна забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків і належну процесуальну поведінку підозрюваної та виконання мети та цілей застосування запобіжного заходу,визначених ч.1ч.177КПК України.

В іншій частині клопотання належить відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 194, 196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 15 листопада 2024 року включно.

Встановити ОСОБА_5 заставу у розмірі 200 (двісті) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 605600 грн, які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, отримувач коштів: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, банк отримувача: Держказначейська служба України м. Київ, рахунок отримувача: UA0017442, призначення платежу: застава, № ухвали суду, П.І.Б. платника застави, , Код банку отримувача (МФО) 820172

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти у зв`язку з внесенням застави вона буде вважатися такою, до якої застосований запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, яким здійснюється досудове розслідування, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона мешкає, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 2 місяці, який починається з моменту звільнення з-під варти після внесення застави.

У разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

У задоволенні іншої частини вимог клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Виконання та контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошений 23 вересня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1