ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

17 липня 2024 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

провівши підготовче судове засідання у кримінальному проваджені № 0000044 від 07.01.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185; ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000044 від 07.01.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185; ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду та заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 , міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на достатність підстав вважати, що відносно обвинуваченого існують ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Своє клопотання прокурор обґрунтував тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185; ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, а тому існує ризик, що обвинувачений ОСОБА_4 перебуваючи на волі матиме можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Крім того, існує ризик, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та потерпілих у даному кримінальному провадженні з метою схилити їх до зміни своїх показань або змусити їх відмовитися від давання таких показань, що позбавить сторону обвинувачення доказів для доведення винуватості особи у вчиненні злочину. Як зазначає прокурор, обвинувачений ОСОБА_4 , з огляду на його попередні судимості та відповідно обвинувачення у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185; ч. 3 ст. 15, ч.4ст. 185 КК України, матиме можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Захисник ОСОБА_6 , якого підтримав обвинувачений ОСОБА_4 , не заперечував щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду та просив задовольнити клопотання прокурора частково та застосувати щодо свого підзахисного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Потерпілі ОСОБА_7 та ОСОБА_8 будучи належним чином повідомленими про час та місце підготовчого судового засідання, не з`явились, надіслали до суду заяви в яких, кожен окремо, просять провести підготовче судове засіадння та судовий розгляд кримінального провадження без їх участі. Сторони кримінального провадження не заперечували щодо проведення підготовчого судового засідання без участі потерпілих ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, вивчивши обвинувальний акт, дійшов наступних висновків.

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 складений відповідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає, підстави для закриття провадження відсутні.

Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду.

Згідно положень ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд дійшов висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 до судового розгляду.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II КПК України.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом. При цьому, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, на підставі та в порядку, передбаченому законом.

У КПК України встановлені випадки і процедура позбавлення свободи з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього в силу статусу обов`язків, а також з метою вжиття превентивних заходів, про які вказано у статті ст. 177 КПК України.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких умисних корисливих злочинів проти власності, покарання за який передбачено у виді позбавленням волі на строк від 5 до 8 років, який було вчинено під час дії на території України воєнного стану.При цьому, ОСОБА_4 будучи в засудженим вироком Солом`янського районного суду м. Києва від 06.06.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України, до 5 років позбавлення волі, звільненим від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на 3 розки, знову обвинувачується у вчиненні умисних кримінальних правопорушень.

Враховуючи вищевикладене, з огляду також і на ті обставини, що ОСОБА_4 усвідомлюючи покарання, що загрожує йому в разі визнання судом винуватим, може переховуватись від суду та може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того також існує ризик, що ОСОБА_4 може впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки вони відомі йому.

Оцінюючи вищенаведені обставини в сукупності, приходжу до висновку, що ризики можливого ухилення обвинуваченого ОСОБА_4 від суду, впливу на потерпілих та свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення під час судового розгляду даного кримінального провадження є доведеними, а тому клопотання прокурора про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а запобіжний захід у виді тримання під вартою необхідним для запобігання ризикам передбаченими ст. 177 КПК України.

Більш м`який запобіжний захід, у тому числі цілодобовий домашній арешт, про застосування якого просить захисник, може виявитись недостатніми для запобігання наведеним вище ризикам, а тому у задоволенні клопотання сторони захисту слід відмовити.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, а саме: в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316, 177, 183, 194, 197, 369-372, 492 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту щодо ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185; ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 14 год. 45 хв. 23 липня 2024року в приміщенні Фастівського міськрайонного суду Київської області за участю сторін кримінального провадження.

Встановити наступний склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді: прокурор, обвинувачений ОСОБА_4 , захисник адвокат ОСОБА_5 , потерпілі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ..

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити, відмовити у задоволенні клопотання сторони захисту.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор», на 60 днів, тобто до 14 вересня 2024 року включно.

Одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України визначити запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самою обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на: р/р НОМЕР_1 , МФО 820172, , банк отримувача (ГУ ДКСУ): Держказначейська служба України, м. Київ, отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілими у справі.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави два місяці.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державній Установі «Київський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної Установи «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово суд, прокурора.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала в частині запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`яти днів з дня його проголошення.

Суддя ОСОБА_9