15.08.2024
Справа №152/1064/24
Провадження по справі №1-кп/150/51/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 року с. Мазурівка

Чернівецький районний суду Вінницької області у складі:

головуючої: судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям у кримінальному провадженні, зареєстрованому у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000073 від 15.07.2024 за підозрою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки та мешканки АДРЕСА_1 громадянки України, раніше не судимої

за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.310 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно клопотання прокурора про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям встановлено наступні обставини.

ОСОБА_4 на початку червня 2024 року (більш точної дати та часу не встановлено), без передбаченого законом дозволу ліцензії, усвідомлюючи явну протиправність своїх дій, діючи умисно, всупереч Законам України «про ліцензування певних видів господарської діяльності», «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними» посіяла на присадибній земельній ділянці по АДРЕСА_1 для власних потреб, незаконно вирощувала рослини коноплі, які відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №770 від 06.05.2000 «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» відносяться до наркотичних засобів. Протягом певного часу ОСОБА_4 доглядала їх шляхом обкошування бур`янів з метою доведення вказаних рослин до повного дозрівання.

Так?15.07.2024 в період часу з 08 год. 55 хв. по 09 год. 20 хв. працівниками відділення поліції №2 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області проведено обшук території домоволодіння ОСОБА_4 , в ході якого на присадибній ділянці по АДРЕСА_1 , виявлений посів коноплі в загальній кількості 15 (п`ятнадцять) штук є рослинами роду Коноплі, які відносяться до рослин, які містять наркотичні засоби і обіг яких допускається для промислових цілей.

Органом досудового розслідування дії ОСОБА_4 кваліфіковано за ч.1 ст.310 КК України незаконний посів та незаконне вирощування конопель у кількості від десяти до п`ятдесяти рослин.

У підготовчому судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_4 свою вину у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення при обставинах, викладених в клопотанні визнала, не заперечує проти задоволення клопотання прокурора про звільнення її від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України, оскільки вперше вчинила кримінальний проступок, після вчинення якого щиро покаялася, активно сприяла його розкриттю.

Прокурор ОСОБА_3 підтримує клопотання про звільнення обвинуваченої ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України, оскільки, останньою майнової шкоди внаслідок вчинення кримінального проступку не заподіяно, після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дійшов висновку про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження, ґрунтуючись на наступних підставах.

Встановивши на стадії досудового розслідування підстави для звільнення від кримінальної відповідальності та отримавши згоду підозрюваного на таке звільнення, прокурор складає клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності та без проведення досудового розслідування у повному обсязі надсилає його до суду (ч.2 ст.286 КПК України).

Згідно ч.1 ст.285 КПК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Частиною 1 статті 44 КК України встановлено, що особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом.

Статтею 45 КК України передбачено, що особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Підставами звільнення особи від кримінальної відповідальності за цією статтею є дійове каяття. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа: 1) щиро покаялась; 2) активно сприяла у розкритті злочину; 3) повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду.

Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст.45 КК України.

Згідно з пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23 грудня 2005 року «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям можливе у разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості.

Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчиняла злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної) не може бути перепоною для застосування ст. 45 КК України.

Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст.45 КК. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активним сприянням розкриттю зллочину слід вважати надання особою органам дізнаня або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає у добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуваннні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

ОСОБА_4 вперше вчинила кримінальний проступок, раніше не судима, після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення, оскільки, надавала допомогу органам дізнання в установоленні невідомих їм обставин кримінального правопорушення, зокрема, ОСОБА_4 добровільно під час проведення обшуку надала дізнавачу усі необхідні покази про обставини вчинення кримінального правопорушення, а також самостійно показала місце, де росли рослини коноплі, які в подальшому були вилучені..

Майнової шкоди внаслідок вчинення кримінального проступку не заподіяно.

Як орієнтує Пленум Верховного Суду України у своїй постанові «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» від 23.12.2005 №12 звільнення від кримінальної відповідальності за наявності передбачених у ст.45 КК України підстав звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим (п.3 постанови).

За таких обставин ОСОБА_4 підлягає звільненню від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.310 КК України, у зв`язку із дійовим каяттям у відповідності до положень статті 45 КК України.

Пунктом 1 ч. 2 ст.284 КПК України визначено, що кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно п.2 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених п.п. 4-8, 10 частини першої або ч.2 ст. 284 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч.1, 2, 6 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації інших процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Статтею 2 КПК України встановлено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Враховуючи зазначене, на виконання завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК України, суд за наявності вище наведених умов та достатніх на те правових підстав приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора та закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000073 від 15.07.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.310 КК України, звільнивши останню його від кримінальної відповідальності.

Питання про долю речових доказів вирішити в порядку ст.100 КПК України.

Відповідно до положень статті 118 КПК України витрати, пов`язані із залученням експертів являються процесуальними витратами.

Відповідно до ст.124 КПК України, у разі ухвалення обвинувального вироку суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта.

Суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою (ч.1 ст.126 КПК України).

Стягнення процесуальних витрат, при звільненні обвинуваченого від кримінальної відповідальності, КПК України не передбачено.

Як свідчить правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, кримінальний процесуальний закон не обмежує можливість вирішення питання розподілу процесуальних витрат, зокрема витрат на правову допомогу, виключно обвинувальним вироком (постанова від 17.06.2020 року у справі №598/1781/17).

Суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті. Очевидно, що, звільняючи особу від кримінальної відповідальності, суд або суддя має вирішити питання про скасування чи зміну запобіжного заходу, речові докази, розподіл процесуальних витрат тощо. Таким чином, ВП ВС вважає, що це питання може бути вирішене й ухвалою суду.

Нормами КПК встановлено, що, ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат (п.13 ч.1 ст.368, ч.4 ст.374 КПК). Оскільки ст.126 КПК України визначено, що означене питання може бути вирішено й ухвалою суду, ВП ВС робить висновок, що у випадку заявлення учасниками кримінального провадження клопотання про компенсацію процесуальних витрат суд, ухвалюючи остаточне рішення за результатами розгляду кримінального провадження (вирок або ухвалу), вирішує питання щодо розподілу процесуальних витрат.

Із врахуванням вище зазначеного, суд в силу положень ст., ст.118, 124 КПК України приходить до висновку, що процесуальні витрати по справі, пов`язані із проведенням експертизи матеріалів, речовин та виробів у розмірі 3786 (трьох тисяч сімсот вісімдесяти шести) гривень 40 копійок підлягають стягненню із обвинуваченої ОСОБА_4 на користь держави, оскільки їх розмір та підстава підтверджуються матеріалами кримінального провадження.

Керуючись ст.45 КК України, ст., ст.124, 126, п.1 ч.2 ст.284, 285, 286, 288, п.2 ч.3 ст.314, ст., ст.369-372, 395 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям у кримінальному провадженні, зареєстрованому у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000073 від 15.07.2024 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.310 КК України, - задовольнити.

ОСОБА_4 звільнити від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.310 КК України, на підставі ст.45 КК України в зв`язку із дійовим каяттям.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000073 від 15.07.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.310 КК України, закрити.

Речові докази: 15 рослин зеленого кольору схожих на рослини коноплі, суцільно із кореневою системою оглянуті, зібрані та упаковані до одного згортку, що являє тсобою два поліпропіленових мішка білого кольору зшитих між собою, який опечатано. Скріплено підписами понятих, що знаходяться в кімнаті зберігання речових доказів ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ( АДРЕСА_2 ), - знищити у встановленому порядку.

Стягнути із обвинуваченої ОСОБА_6 на користь держави витрати на залучення експерта, у зв`язку з проведенням експертизи матеріалів, речовин та виробів у розмірі 3786 (трьох тисяч сімсот вісімдесяти шести) гривень 40 копійок.

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Вінницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення в суді.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

СУДДЯ: ОСОБА_7