Справа № 147/1037/24
Провадження № 1-кп/147/93/24
УХВАЛА

06 вересня 2024 року с-ще Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

під час розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000126 від 06 червня 2024 року, про обвинувачення ОСОБА_4 за ч.1 ст. 286-1 КК України,

в с т а н о в и в:

у провадженні Тростянецького районного суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000126 від 06 червня 2024 року, про обвинувачення ОСОБА_4 за ч.1 ст. 286-1 КК України.

06 вересня 2024 року прокурор ОСОБА_3 подала клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту обвинуваченого ОСОБА_4 . В обгрунтування клопотання прокурор зазначає, що вина ОСОБА_4 у вчиненні даного злочину доводиться зібраними у кримінальному провадженню доказами, а саме: повідомленням зі служби «102» про дорожньо-транспортну пригоду, протоколом огляду місця події, план-схема місця події та фототаблиця, протоколом допиту свідка ОСОБА_6 , постановою слідчого про отримання біологічних зразків для проведення експертизи у водія ОСОБА_4 , висновком судово-токсикологічної експертизи на предмет наявності у зразку крові водія ОСОБА_4 спиртовмісних рідин, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_5 , протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , висновком інженерно-транспортної експертизи від 02.07.2024 №СЕ-19/102-24/11669-ІТ Вінницького НДЕКЦ МВС України, висновком інженерно-транспортної експертизи від 05.07.2024 №СЕ-19/102-24/11992-ІТ Вінницького НДЕКЦ МВС України, протоколом допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , висновком судово-медичної експертизи.

Встановлено наявність ризиків, передбачених п.1, п.3, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання подальшим спробам переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення. На даний час існує високий ступінь ризику того, що ОСОБА_4 під страхом ймовірної кримінальної відповідальності переховуватиметься від суду, оскільки санкція інкримінованої йому статті вчиненого злочину є такою, що спроможна в значній мірі обмежити його права й свободи, в тому числі право на свободу пересування. Крім того, у обвинуваченого ОСОБА_4 відсутні міцні соціальні зв`язки за місцем проживання, оскільки він офіційно не працевлаштований, неодружений, офіційно джерела доходу не має, тому він може в будь-який час без зайвих труднощів покинути місце свого проживання. Дані обставини обґрунтовують наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України.

Наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на потерпілу та свідків чи інших учасникікримінального провадження, обгрунтовується тим, що обвинувачений ОСОБА_4 , може незаконно впливати на потерпілу у кримінальному провадженні та на свідків даного правопорушення, з метою зміни їхніх показів або відмови від дачі показів для уникнення кримінальної відповідальності, так як підозрюваний проживає на території населеного пункту, де також проживають потерпіла та свідки. При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні. Крім цього, на даному етапі судовий розгляд не розпочатий, свідки не допитані судом, тому вважає, що застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу, може запобігти незаконно впливати останнім на потерпілу, свідків.

Також, існує ризик, передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення, обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 може і надалі вчиняти кримінальні правопорушення, оскільки зазначене кримінальне правопорушення він вчинив у стані алкогольного сп`яніння. Також зазначений ризик обґрунтовується тим, що у ОСОБА_4 є необхідність в отриманні доходів, для забезпечення життєдіяльності, що може стати підставою для продовження вчинення кримінальних правопорушень, оскільки він не працевлаштований, не одружений, міцних соціальних зв`язків не має.

Ухвалою слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 30.07.2024 відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 28.09.2024 включно та наразі необхідно продовжити строк зазначеного запобіжного заходу.

Для запобігання зазначеним ризикам обвинуваченому ОСОБА_4 недостатньо застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж домашній арешт із забороною залишати житло у період доби з 22.00 год. до 6.00 год., оскільки кримінальне правопорушення він вчиняв у нічний час. При цьому, застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту обмежить вільне пересування у нічний час ОСОБА_4 , забезпечуватиме виконання покладених на нього обов`язків та запобігатиме спробам переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, запобіганню вчиненню інших кримінальних правопорушень.

Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечив щодо задоволення клопотання прокурора.

Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши доводи клопотання, суд вважає, що клопотання прокурора про продовження строку запобіжного зходу у виді домашнього арешту в нічну пору доби підлягає до задоволення.

Відповідно до ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

Згідно з ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про продовження /зміну/ запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачений ст. 177 КПК України, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначених прокурором.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу суд враховує вимоги ст. 177 КПК України, згідно з якою підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Крім того, при вирішенні питання продовження запобіжного заходу, судом враховуються обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність його соціальних зв`язків; наявність постійного місця роботи або навчання.

Також суд зазначає, що запобіжні заходи є заходами превентивного характеру, що застосовуються з метою запобігання протиправній поведінці обвинуваченого і забезпечення кримінального провадження. Превентивний характер цих заходів чітко проявляється в цілях їх застосування, якими є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, які ст.177 КПК України віднесено до ризиків у кримінальному провадженні.

Ризиками у кримінальному провадженні є наявність відомостей, які свідчать про можливість виникнення у майбутньому проявів протиправної поведінки обвинувачених.

Встановлено, що ухвалою слядчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 30 липня 2024 року застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічну пору доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. до 28 вересня 2024 року включно. Покладено на ОСОБА_4 такі обов`язки, передбачені ст. 181 КПК України та ч. 5 ст. 194 КПК України: заборонено залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період доби з 22:00 год. по 6:00 год.; прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому ОСОБА_4 проживає, а саме: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Відповідно до ч.2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Окрім того, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Тобто, домашній арешт як запобіжний захід полягає в обмеженні свободи пересування підозрюваного шляхом його ізоляції за місцем проживання.

Вирішуючи питання про продовження строків домашнього арешту, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість злочину та враховує, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненнi кримiнального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до трьох років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від трьох до п`яти років. Тому, очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Щодо існування ризику незаконно впливати на свідків, суд враховує, що на даний час цей ризик не зменшився та продовжує існувати, оскільки ні потерпіла , ні свідки наразі судом не допитані. Окрім того, ризик впливу на потерпілу та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілої та свідків і дослідження їх судом.

Таким чином, суд при вирішенні клопотання погоджується з прокурором, що наведені ризики є дійсними та триваючими, і на даний час виключають можливість зміни запобіжного заходу щодо обвинувачених на більш м`який, оскільки обраний запобіжний захід забезпечує належну процесуальні поведінку останнього.

На переконання суду застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж домашній арешт, для запобігання встановленим ризикам не буде достатнім і не зможе забезпечити виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків.

За таких обставин, запобіжний захід у виді домашнього арешту є саме таким запобіжним заходом, який буде достатнім стримуючим засобом, що здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки обвинуваченого та запобігти ризикам, доведеним прокурором, й саме такий запобіжний захід у подальшому створить необхідні умови для виконання завдань кримінального провадження, передбачених положеннями статті 2 КПК України.

Керуючись ч.2 ст. 376 ст. ст. 177-178, 181, 194, 331 КПК України, суд

у х в а л и в:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічну пору доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., що полягає в забороні обвинуваченому залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 05 листопада 2024 року включно.

Зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_4 прибувати за викликом до прокурора та суду невідкладно; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме АДРЕСА_1 без дозволу прокурора або суду, повідомляти прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

В разі невиконання обов`язків, до обвинуваченого може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Судове засідання у справі відкласти до 10.00 год. 07 жовтня 2024 року в приміщенні Тростянецького районного суду Вінницької області.

Копію ухвали вручити обвинуваченому та прокурору.

Виконання ухвали, в частині продовження дії запобіжного заходу, доручити органам Національної поліції.

Контроль за виконанням ухвали покласти на групу прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Ухвалу може бути оскаржено в частині вирішення питання щодо запобіжного заходу протягом семи днів з дня її оголошення до Вінницького апеляційного суду згідно з рішенням Конституційного Суду № 4-р/2019 від 13.06.2019.

Повний текст ухвали складено та оголошено о 08.30 год. 09 вересня 2024 року.

Суддя ОСОБА_1