Справа №295/8127/24
УХВАЛА

про повернення клопотання

28.05.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1

за участі серетаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчої Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, подане в кримінальному провадженні № 0001634 від 25.05.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України,-

в с т а н о в и в:

27.05.2024 слідча за погодженням з прокурором на електронну пошту суду направила клопотання, в якому просить накласти арешт на мобільний телефон, який був вилучений у ОСОБА_5 26.05.2024 в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно клопотання 24.05.2024 о 12:30 год на електронну пошту ГУНП в Житомирській області надійшло повідомлення про замінування ТРЦ "Глобал".

25.05.2024 Житомирським РУП ГУНП в Житомирській області за даним фактом внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001634 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

В подальшому 26.05.2024 на лінію «102» в телеграм-канал з номеру НОМЕР_1 надійшло повідомлення про замінування метро в м. Києві.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що мобільний номер телефону НОМЕР_1 належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

26.05.2024 під час огляду місця події у ОСОБА_5 був вилучений мобільний телефон марки «Ксіомі Редмі» моделі «10 Про», ІМЕІ 1 НОМЕР_2 та ІМЕІ НОМЕР_3 , в якому наявні дві сім-картки із номерами: НОМЕР_4 та НОМЕР_1 , який згідно з постановою слідчої від 27.05.2024 визнаний речовими доказами в кримінальному провадженні.

Обґрунтовуючи необхідність накладення арешту на майно, слідча посилається на потребу в збереженні речового доказу в даному кримінальному провадженні.

Учасники судового провадження в судове засідання не з`явились, про час і місце проведення судового засідання повідомлені належним чином, причини неявки не повідомили, до клопотання долучена заява слідчої про проведення судового засідання без її участі.

Дослідивши клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 7 ст. 132 КПК України до клопотання слідчого, дізнавача, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України).

До клопотання слідча долучила копію Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань про реєстрацію 25.05.2024 кримінального провадження №0001634 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, зі змісту якого вбачається, що досудове розслідування здійснюється за фактом про замінування Глобал ЮА 24.05.2024.

Таким чином, до клопотання в порушення вимог ч. 7 ст. 132, ч. 2 ст. 171 КПК України не долучені документи, які підтверджують, що слідчими Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення по факту замінування 26.05.2024 метро в м. Києві, а згідно клопотання повідомлення в телеграм-канал про даний факт було направлено з номера мобільного телефона, на який просить накласти арешт слідча.

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 35 КПК України у суді функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Зі змісту абзацу 2 частини 1 статті 35 КПК України вбачається, що адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади, органи місцевого самоврядування реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях) в обов`язковому порядку.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях) не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 35 КПК України матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, у порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях), яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів.

Процесуальні документи в електронній формі можуть подаватися учасниками кримінального провадження до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремих підсистем (модулів) у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.

Отже, норми КПК України наділяють повноваженнями органи державної влади, до яких належить орган досудового розслідування, звертатись до суду в електронному вигляді виключно з використанням офіційно зареєстрованого кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях).

Таким чином, процесуальні документи можуть подаватись до суду або у паперовій формі, або з офіційного електронного кабінета, зареєстрованого в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях).

Клопотання слідчої ОСОБА_3 надійшло на електронну адресу суду з особистої електронної пошти слідчої, що не відповідає положенням КПК України.

Відповідно до частини третьої статті 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Беручи до уваги те, що клопотання подано з порушенням загальних вимог КПК України щодо направлення до суду клопотань в електронному вигляді, без додержання вимог ст. 171 КПК України, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає поверненню для усунення недоліків.

Згідно з ч. 1 ст. 309 КПК України ухвала слідчого судді про повернення клопотання про арешт майна для усунення недоліків в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 131-132, 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання про накладення арешту на майно повернути прокурору для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення зазначених недоліків, що не перевищує 72 години з моменту отримання копії повного тексту ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1