Провадження № 1-кс/554/2982/2024
У Х В А Л А

Іменем України

05 березня 2024 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчої групи у кримінальному провадженні слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Полтавській області капітан поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у кримінальному провадженні № 0000149 від 30.10.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч.2 ст. 364, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України, про накладення арешту,-

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, погодженим прокурором, в якому прохали накласти арешт на майно підозрюваної ОСОБА_5 , РНОКПП № НОМЕР_1 , з позбавленням права користування, розпоряджання та відчуження на об`єкт нерухомого майна, що належить їй на праві приватної власності квартира, загальною площею 30,7 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 15696595), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Клопотання про накладення арешту прохали розглянути без виклику осіб, у володінні яких знаходиться об`єкт на який накладається арешт майна, власника майна, їх захисника, представника чи законного представника. Клопотання обґрунтоване необхідністю забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вказане клопотання з метою забезпечення арешту майна прохали розглянути за відсутності підозрюваного та його захисника.

Клопотання обґрунтоване необхідністю забезпечення відшкодування шкоди,завданої внаслідок кримінального правопорушення.

В судове засідання слідчий не з`явився, надавши суду клопотання про розгляд справи без його участі та без участі власника на підставі ч.2 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя розглядає клопотання слідчого про арешт майна без повідомлення підозрюваного та його захисника.

Відповідно ч. 4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Встановлено, у провадженні слідчих СУ ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000469 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 311, ч. 2 ст. 317 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що слідчими відділу поліції №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області у групі зі слідчими слідчого управління ГУНП в Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000149 від 30.10.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч.2 ст. 364, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України.

Внаслідок злочинних дій ОСОБА_5 завдано матеріальну шкоду (збитки) Мачухівській територіальній громаді на суму 619 170, 00 грн., та вчинено закінчений замах на заподіяння матеріальної шкоди (збитків) на суму 619 170, 00 грн., що відповідно до пункту 4 примітки до ст. 364 КК України є тяжкими наслідками.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні зловживання службовим становищем, тобто умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для іншої фізичної особи використанні службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України, у закінченому замаху на зловживання службовим становищем, тобто умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для іншої фізичної особи використанні службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 364 КК України та у службовому підробленні, тобто внесенні до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчинення злочинів, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Слідством встановлено, що відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №367868536 від 29.02.2024 ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , належить на праві приватної власності квартира, загальною площею 30,7 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 15696595), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Вулицю Маршала Бірюзова у місті Полтаві офіційно перейменували на Решетилівську.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про накладення арешту на вказане майно, оскільки таке втручання у права та інтереси власника майна в особі підозрюваної ОСОБА_5 , є виправдане та відповідає завданням кримінального провадження, а саме здійснюється з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Слідчий суддя не вбачає необхідності обмежувати підозрювану у праві користування належним їй майном.

Керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173, 309 КПК України,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Накласти арешт на майно підозрюваної ОСОБА_5 , РНОК № з позбавленням права розпоряджання та відчуження на об`єкт нерухомого майна, що належить їй на праві приватної власності квартира, загальною площею 30,7 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 15696595), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , до скасування арешту у встановленому КПК порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Власник майна, котрий був відсутній у судовому засіданні має право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1