Справа № 367/5815/24
Провадження №1-кс/367/835/2024
УХВАЛА

Іменем України

21 червня 2024 року Ірпінський міський суд Київської області

у складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000069 від 17 червня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 194 КК України,

в с т а н о в и в:

18 червня 2024 року до Ірпінського міського суду Київської області надійшло клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000069 від 17 червня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 194 КК України.

В обґрунтування поданого клопотання прокурор зазначає наступне.

Слідчим відділенням відділу поліції № 1 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області розслідується кримінальне провадження за № 0000069, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 червня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 194 КК України.

У ході проведення досудового розслідування встановлено, що 17.06.2023 приблизно о 12 год. 00 хв. невідома особа маючи умисел на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу з метою заподіяння шкоди у великих розмірах, прибув за адресою: АДРЕСА_1 де за допомогою заздалегідь заготовленого невідомою швидко займистою речовиною яка пришвидшила процесу загоряння, підпалив припаркованого на узбіччі автомобіль марки «ВАЗ 2108», червоного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , внаслідок чого автомобіль повністю знищений (ЄО- 6304 від 17.06.2024)

Під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 було вилучено: під водійським сидінням два ключі (сейф-пакет CRI 1 179683); з землі з правого боку від капоту автомобіля вилучено пожежне сміття (сейф-пакет RIC 2098376); з землі спереду під капотом автомобіля вилучено пожежне сміття (сейф-пакет RIC 2098375); з землі з задньої частини автомобіля, з бамперу вилучено пожежне сміття (сейф-пакет PSP2114178); з землі з лівої сторони від капоту автомобіля вилучено пожежне сміття (сейф-пакет RIC 2098377); з салону автомобіля вилучено пожежне сміття (сейф-пакет WAR 1000026); змив з металевої частини від водійського сидіння (сейф-пакет CRI 1 170680); змив з металевих частин з переднього пасажирського сидіння (сейф-пакет CRI 1179688); змив з металевої пластини поміщено до сейф-пакету (CRI 1179687); взуття чорного кольору 43 розміру, яке поміщено до паперової коробки.

У органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що зазначене вище майно являється предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій та були набуті кримінально протиправним шляхом.

Таким чином, у відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначене вище майно відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на таке майно може призвести до його відчуження, знищення, перетворення та зміни.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням статті 107 КПК України.

Прокурор Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 просив розглядати клопотання за його відсутності.

Відповідно до частини 1 статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши надані докази, слідчий суддя задовольняє клопотання про накладення арешту на майно, виходячи з наступного.

Положеннями статей 2, 7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Відповідно до положень статті 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Вказана норма узгоджується зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною другою статті 168 КПК України передбачено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

Європейський суд з прав людини, неодноразово підкреслював, що в разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь та на рішення ЄСПЛ у справі «Новоселецький проти України» (Заява №47148/99, рішення від 22.02.2005, остаточне рішення від 22.05.2005) Європейський суд з прав людини вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар .

Відповідно до пунктів 69,73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

Враховуючи вищевикладене, те, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що тимчасово вилучене 17.06.2024 року в період часу з 12:40 год. по 14:50 год. в ході проведення огляду майно, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, постановою від 17 червня 2024 року вказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження, забезпечення збереження речових доказів, для проведення судових експертиз, відсутністю правових підстав для відмови в задоволенні поданого клопотання про арешт майна, слідчий суддя вважає, що на вказане майно слід накласти арешт.

Керуючись статтями 107, 117, 168, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури ОСОБА_3 задовольнити.

В межах кримінального провадження №0000069 від 17 червня 2024 року накласти арешт на тимчасово вилучені слідчим СВ ВП № 1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 в ході проведення огляду 17.06.2024 в період часу з 12:40 год до 14:50 год. за адресою: АДРЕСА_1 (між будівлями сільського старостату та зруйнованим будинком культури, на вільно доступній ділянці місцевості автомобіля ВАЗ 2108, державний номерний знак НОМЕР_1 , повністю знищеного після тушіння водою): два ключі (сейф-пакет CRI 1179683); пожежне сміття, вилучене з землі з правого боку від капоту автомобіля (сейф- пакет RIC 2098376); пожежне сміття, вилучене з землі спереду під капотом автомобіля (сейф-пакет RIC 2098375); пожежне сміття, вилучене з землі з задньої частини автомобіля, з бамперу (сейф- пакет PSP2114178); пожежне сміття, вилучене з землі з лівої сторони від капоту автомобіля (сейф- пакет RIC 2098377); пожежне сміття, вилучене з салону автомобіля (сейф-пакет WAR 1000026); змив з металевої частини від водійського сидіння (сейф-пакет CRI 1170680); змив з металевих частин з переднього пасажирського сидіння (сейф-пакет CRI 1179688); змив з металевої пластини (сейф-пакет CRI 1179687); взуття чорного кольору 43 розміру (паперова коробка).

Роз`яснити, що відповідно до статті 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1