Справа № 368/1539/23
провадження № 1-і/368/1/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" березня 2024 р. м. Кагарлик Київської області

Слідчий суддя Кагарлицького районного суду Київської області Закаблук О.В.

При секретарі - Токовенко Н.О.

- розглянувши заяву представника Фермерського господарства «Катеринич М»), - адвоката Глеваського Віталія Васильовича, - про постановлення окремої ухвали, -

В С Т А Н О В И В :

06.03.2024 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла заява представника Фермерського господарства «Катеринич М»), - адвоката Глеваського Віталія Васильовича, - про постановлення окремої ухвали, в прохальній частині якої заявник просить слідчого суддю винести судове рішення у виді ухвали, на підставі якої:

1. Постановити окрему ухвалу за фактом порушень дізнавача Я. Шрейдер в межах кримінального провадження № 0001915, а саме невиконання ухвали суду від 21.12.2023 у справі № 368/1539/23, та неналежного виконання слідчим процесуальних обов`язків.

2. Надіслати окрему ухвалу до компетентних органів для виконання - відкрито кримінального провадження щодо дій/бездіяльності дізнавача.

Вимоги, викладені в прохальній частині заяви, скаржник в мотивувальній її частині обгрунтовує наступними обставинами та нормами права:

- 17.06.2021 внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про припинення права постійного користування земельною ділянкою (кадастровий номер :69:003:0052), правокористувач - Фермерське господарство «Катеринич-М» (), номер запису про інше речове право: 32487816)

ФГ «Катеринич-М» дізналось про внесення запису про припинення права постійного користування земельною ділянкою, отримавши інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер інформаційної довідки: 278503033; дата, час формування: 07,10.2021 09:47:34).

14.08.2023 до Обухівського РУП ГУ НП у Київській області надійшла ухвала Кагарлицького районного суду Київської області про те, що за заявою ФГ «Катеринич-М» вбачаються ознаки кримінального правопорушення, а саме зловживання повноваженнями державним реєстратором виконавчого комітету Ржищівської міської ради.

15.08.2023 відкрито кримінальне провадження за № 0001915.

21.12.2023 ухвалою слідчого судді Кагарлицького районного суду Київської області у справі № 368/1539/23 постановлено ухвалу, якою:

1) скаргу представника скаржника ФГ «Ка теринич - М», - адвоката Глеваського Віталія Васильовича, - на бездіяльність слідчого СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції Шрейдер Яни Володимирівни в рамках кримінального провадження № 0001915 від 15.08.202, - задовольнити;

2) визнати бездіяльність слідчого СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 в межах кримінального провадження № 0001915, яка полягає в нездійсненні процесуальних дій у виді відсутності процесуального реагування (шляхом винесення відповідної постанови) на клопотання представника потерпілого, - протиправною;

3) зобов`язати слідчого СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 в межах кримінального провадження № 0001915, - розглянути клопотання адвоката В.В. Глеваського, що діє в інтересах ФГ «Катеринич - М» від 01.11.2023, 11.12.2023, - шляхом винесення відповідних постанов, копії яких направити представнику скаржника Ь установлений КПК України строк.

Станом на дату підготовки заяви будь-яких постанов, на виконання ухвали суду, на адресу адвоката не надходило. У такій ситуації вважає за необхідне розглянути питання про постановления окремої ухвали щодо дізнавача з наступних підстав:

1. Щодо невиконання ухвали суду від 21.12.2023:

Як зазначено вище, згідно резолютивної частини судового рішення, слідчий суддя визначив порядок та спосіб виконання судового рішення:

(1) дізнавач зобов`язаний розглянути клопотання адвоката від 01.11.2023, 11.12.2023;

(2) після чого надіслати відповідні постанови адвокату.

Отже, Суд визначив порядок дій, які необхідно вчинити дізнавачу, а також спосіб виконання ухвали - розгляд клопотань шляхом винесення постанов, а також направлення цих постанов адвоката. Будь-яких постанов за результатами розгляду клопотання на адресу (поштову та/або електронну) адвоката не надходили.

Дії слідчого/дізнавача мають узгоджуватись зі ст. 110 КПК України, яка визначає вимоги до постанови як процесуального документа. У свою чергу, жодних постанов на адресу адвоката, як ініціатора клопотань, від слідчого не надходило.

2. Щодо неналежного виконання слідчим процесуальних обов`язків:

- У клопотаннях від 01.11.2023, 11.12.2023 (скріншоти як доказ надсилання клопотань дізнавачу додаються, примірники знаходяться в матеріалах провадження) адвокат звертався до слідчого з обгрунтуванням необхідності викликати на допит ОСОБА_3 (державного реєстратора, яка вчинила запис про припинення права потерпілого), а також необхідності звернутись до міграційних органів для перевірки на предмет можливого виїзду за кордон для постійного проживання. Жодних доказів, які підтверджують вжиття заходів для виклику свідка, а також звернення до міграційних органів, в матеріалах справи станом на 13.12.2023 адвокатом не виявлено. Потрібно зауважити, що державний реєстратор також є особою, якій потенційно може бути висунуто підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але фактично через бездіяльність дізнавача наразі державний реєстратор перебуває за кордоном і фізичну особу не допитано як свідка. Такі дії можуть бути розцінені як неупередженість дізнавача у справі, що призводять до неможливості притягнення до відповідальності винної особи і відновлення прав потерпілого. Разом з тим це має бути предметом дослідження компетентними органами.

3. Судова практика щодо постановления окремої ухвали:

- (https://reyestr.court.gov.ua/Review/97771973, Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду, постанова від 14.06.2021 у справі № 686/9636/18):

- «Колегія суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду стверджує, що системний аналіз кримінального процесуального закону дозволяє зробити висновок про наявність, зокрема, у апеляційного суду процесуальних повноважень на постановления ухвал, якими інформують уповноважені органи про встановлені по справі факти порушення закону для подальшого застосування відповідних заходів, у зв`язку з чим вважала за необхідне відступити від позиції щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеній у раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 19 листопада 2020 року з метою забезпечення єдності судової практики.»

«Обов`язок, за наявності на те підстав, звертати увагу державних органів, громадських організацій або посадових осіб на встановлені по справі факти порушення закону, причини і умови, що сприяли вчиненню злочину і вимагають вжиття відповідних заходів, або виявленні порушення прав громадян та інші порушення закону, допущені при провадженні дізнання, досудового слідства або при розгляді справи нижчестоящим судом, покладався КПК 1960 року на суд шляхом винесення окремої ухвали чи постанови.

Невичерпний перелік підстав для винесення такого виду судових рішень, безпосередня функція яких слугувала ефективним засобом дотримання законності та забезпечення судом захисту прав і свобод людини, визначався статтями 23- 2, 380, 400-2 КПК 1960 року.

Діючий КПК не урегульовує питання постановления такого виду судових рішень, як то окрема ухвала чи постанова, які би надавали можливість суду звертатися до державних органів, посадових чи службових осіб з метою належного реагування навстановлені у ході судового розгляду порушення закону, прав і основоположних свобод людиниорганом досудового розслідування чи судом нижчестоящої інстанції.»

Отже, системне та телеогічне (цільове) тлумачення норм, закріплених у пункті 10 частини 1 статті 3, статтях 91, 110, 369, 371, 372 та 419 КПК дає змогу дійти висновку про те, що рішення судів будь-якої інстанції приймаються у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, спрямовані на досягнення завдань кримінального провадження, постановлені або ухвалені в межах судового розгляду, встановлених для відповідного виду провадження.

Тобто, процесуальні рішення ухвалюються для встановлення і закріплення кримінальними процесуальними засобами ознак вчиненого кримінального правопорушення, доведеності винуватості (невинуватості) осіб, які його вчинили під час кримінального провадження, інших обставин, передбачених статтею 91 КПК, с також задля забезпечення кримінального провадження.

Таким чином, Суд вбачає за можливе ухвалення рішень, які не пов`язані із суттю кримінального провадження або з його забезпеченням, проте, постановления таких ухвал має зумовлюватися позитивним впливом на ефективність здійснення правосуддя у конкретному кримінальному провадженні та забезпеченням конституційного права на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України.»

«Згідно з приписами статей 369, 418 КПК суд апеляційної інстанції за наявності відповідних підстав має процесуальні повноваження для постановления ухвал, які не вирішують справи по суті, однак звертають увагу уповноважених органів на встановлені у кримінальному провадженні факти порушення закону, які потребують вжиття належних заходії реагування.»

ВИСНОВОК: отже, дізнавач як представник органу досудового розслідування може бути суб`єктом, до якого слідчий суддя має процесуальне право застосувати захід судового реагування у формі окремої ухвали як реакція на факти порушення закону з боку дізнавача. У цьому випадку фактом порушення є НЕНАЛЕЖНЕ ВИКОНАННЯ (не дотримано порядок та спосіб виконання, відсутні належні та допустимі докази такого виконання зі сторони дізнавача) ухвали слідчого судді від 21.12.2023, а також дії дізнавача, які можуть свідчити про некомпетентність та неупередженість представника органу досудового розслідування.

Враховуючи вищевикладене, ст.ст. 2, 55, 370, 372 КПК України, - представник заявника просить суд задовольнити вимоги, викладені в мотивувальній частині його заяви.

06.03.2024 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі ч. 3 ст. 35 КПК України для слухання даного кримінального провадження був визначений слідчий суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В., визначено справа № 368/1539/24, провадження № 1 і/368/1/24.

11.03.2024 року слідчим суддею винесено ухвалу, згідно якої:

1. Відкрити провадження у справі за заявою представника Фермерського господарства «Катеринич М»), - адвоката Глеваського Віталія Васильовича, - про постановлення окремої ухвали.

2. Призначити судове засідання за заявою представника Фермерського господарства «Катеринич М»), - адвоката Глеваського Віталія Васильовича, - про постановлення окремої ухвали, -

- в приміщенні Кагарлицького районного суду Київської області за адресою: Київська область, м. Кагарлик, вул.Володимира Великого, 3 на 09 год. 00 хв. 14.03.2024 року.

3. В судове засідання викликати учасників судового провадження:

- скаржника, - представника Фермерського господарства «Катеринич М»), - адвоката Глеваського Віталія Васильовича;

- слідчого СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області Шрейдер Я.В.

4. Копію ухвали направити учасникам судового провадження, які підлягають виклику в судове засідання.

В судове засідання, яке відбулося 14.03.2024 року, заявник, - адвокат Глеваський В.В., - не з`явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла письмова заява представника, в якій він просить суд слухати справу без його участі, вимоги, викладені в заяві, - підтримує та просить їх задовольнити.

В судове засідання, яке відбулося 14.03.2024 року, - слідча СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області Шрейдер Я.В., - не з`явилася, хоча була повідомлена судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, - вважаю на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, де, зокрема, зазначено, що фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, - розглянути кримінальне провадження без участі осіб, які беруть участь у справі, та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, та залишити заяву без розгляду - шляхом винесення судового рішення у виді ухвали, як окремого процесуального документу, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм права:

Перш за все зазначаю, що однією із засад проведення кримінального провадження, які зазначені в ст. 7 КПК України та ст. 22 КПК України, - є змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і доведеності перед судом їх переконливості.

Згідно п. 15 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно ч. 2 ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Наголошую, що ні слідчий, ні заявник в судове засідання не з`явилися, а тому рішення прийнято лише на підставі заяви та доданих до неї документів.

_- Так, - наголошую, що предметом розгляду в даному кримінальному провадженні є винесення слідчим суддею окремої ухвали на дії слідчого.

Проте, - зазначаю, що слідчий суддя діючим КПК України, - не наділений такими повноваженнями, з огляду на наступні норми кримінального процесуального права:

- згідно п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слудчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.

В повноваження слідчого судді суду першої інстанції згідно норм, передбачених ст.ст. 303 308 КПК України, - винесення окремих ухвал, - не входить.

Також критично відношуся до посилання заявника як на підставу для слідчого судді для винесення окремої ухвали на Постанову Верховного Суду від 14 червня 2021 року (справа № 686/9636/18, провадження № 51 6276 кмо 19), так як згідно висновків, які викладені по результатах справи, - вказано конкретно, що саме суд апеляційної інстанції за наявності відповідних підстав, - має процесуальні повноваждення для постановлення ухвал.

У вищевказаній постанові суду Вищої інстанції взагалі не врегульовано винесення окремих ухвал слідчим суддею суду першої інстанції.

Відповідно, - слідчий суддя суду першої інстанції такими повноваженнями не наділений.

Окрім того, - згідно ст. 307 КПК України, - до повноваження слідчого судді суду першої інстанції не входить питання винесення окремих ухвал.

- Крім того, - згідно ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується.

В той же час, - згідно висновків Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених в Узагальненнях про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досулового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування (лист від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17) слідчим суддям доцільно залишати скарги без розгляду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд.

Враховуючи викладене вище, а також принципи змагальності та диспозитивності кримінального процесу, що закріплені в положеннях ст.ст. 7, 22, 26 КІІК України, на даний час немає правових підстав для продовження провадження за заявою адвоката Глеваського Віталія Васильовича.

Зазначаю, що дана ухвала )залишення заяви без розгляду) на підставі ч. 3 ст. 309 КПК України, - оскарженню не підлягає.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 3, ст.7, ст. 9, ст. 22, ст.ст. 303 310, ч. 2 ст. 369, 370, 372 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву представника Фермерського господарства «Катеринич М»), - адвоката Глеваського Віталія Васильовича, - про постановлення окремої ухвали, - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню на підставі ч. 3 ст. 309 КПК України, - оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: О.В. Закаблук