провадження № 1-кс/294/262/24
справа № 294/494/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2024 року слідчий суддя Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП №5 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження № 0000075 від 01.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Чуднівського районного суду Житомирської області надійшло вказане клопотання про арешт майна погоджене прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , в якому було зазначено, що 18.01.2024 у невстановлений слідством час, перебуваючи в квартирі АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 , шляхом вільного доступу, в умовах воєнного стану, умисно, таємно викрав мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi 9C» в корпусі темно-синього кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 без сім-карти та без карти пам`яті, без захисного скла; з наявною тріщиною на склі по середині телефону від лівого до правого краю у справному стані, чим завдав власнику ОСОБА_6 матеріального збитку на достовірно не встановлену суму.

01 березня 2024 року відомості за даним фактом внесено до ЄРДР № 0000075, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

В ході огляду місця події від 05.03.2024 ОСОБА_5 , перебуваючи на відкритій ділянці місцевості, розташованої поблизу АДРЕСА_2 добровільно видав викрадений ним мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi 9C» в корпусі темно-синього кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 без сім-карти та без карти пам`яті, без захисного скла; з наявною тріщиною на склі по середині телефону від лівого до правого краю у справному стані, з наявними потертостями та подряпинами на корпусі, внаслідок експлуатації, після чого телефон було поміщено до спецпакету №2589317 та вилучено до Відділення поліції №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

Таким чином, у слідства є достатньо підстав вважати, що вилучений у ОСОБА_5 мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi 9C» в корпусі темно-синього кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 є викраденим майном, власником якого являється ОСОБА_6 .

Слідчий ОСОБА_3 до суду не з`явився, подав заяву, в якій просить клопотання розглядати без його участі та задовольнити клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. Слідчий суддя встановив, що клопотання подано слідчим із додержанням вимог статті 171 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Постановою слідчого СВ ВП №5 в Житомирській області від 05.03.2024 вищевказане майно, яке добровільно видав ОСОБА_5 05.03.2024, під час огляду місця події, огляду речей визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000075 від 05.03.2024.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку, що необхідність в накладенні арешту на майно вказане в постанові від 05.03.2024.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 170-175, 309, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції №5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi 9C» в корпусі темно-синього кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 без сім-карти та без карти пам`яті, без захисного скла; з наявною тріщиною на склі по середині телефону від лівого до правого краю, у справному стані, який ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_2 , добровільно видав працівникам поліції, який було вилучено в ході проведення огляду місця події від 05.03.2024 по АДРЕСА_2 та який належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_3 .

В рахунок забезпечення виконання ухвали, після проведення відповідних судових експертиз вказаний речовий доказ повернути власнику (потерпілому у справі) ОСОБА_6 на відповідальне зберігання.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п'яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1