Справа № 953/2535/24
н/п 1-кс/953/2372/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" березня 2024 р. м.Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,

за участю прокурора - ОСОБА_2 ,

підозрюваного - ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_4 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000536 від 29.03.2024 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, з повною середньою освітою, одруженого, має малолітню дитину 2013 року народження, офіційно не працюючого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, останній раз 27.02.2015 Бердичівським міськрайонним судом Житомирської області за ч. 3 ст. 185, ч. 4 ст. 70 КК України до 6 років позбавлення волі,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

30 березня 2024 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000536 від 29.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, з визначенням ОСОБА_3 застави у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Клопотання обґрунтовано тим, що СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000536 від 29.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 29 березня 2024 року, більш точний час не встановлений, ОСОБА_3 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , маючи умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, оголошеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, який продовжувався неодноразово, останній раз на підставі Указу Президента України від 5 лютого 2024 року № 49/2024, затвердженого Законом України від 06 лютого 2024 року № 3564-IX, яким продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, скористався тим, що за його діями ніхто не спостерігає, за допомогою заздалегідь підготовлених предметів у виді відмичок, виламав замок у квартирі АДРЕСА_4 та проник всередину квартири, де таємно викрав з шафи житлової кімнати каблучку з металу, жовтого кольору, вагою 4 г, дві сережки з металу сірого кольору, вагою 2 г, які були придбані у 2020 році за 1500 грн.

Після чого ОСОБА_3 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим заподіяв потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду у вищевказаному розмірі.

29 березня 2024 року о 18 годині 20 хвилин ОСОБА_3 затриманий у порядку ст. 208 КПК України.

29 березня 2024 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий зазначає, що обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_3 підозри підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, зокрема:

- даними заяви ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення,

- даними протоколу огляду місця події від 29.03.2024 з фототаблицею до нього,

- даними протоколу допиту потерпілої ОСОБА_8 від 29.03.2024,

- даними протоколу огляду предметів від 29.03.2024,

- даними протоколів пред`явлення речей для впізнання від 29.03.2024,

- даними протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 29.03.2024,

- даними протоколу допиту підозрюваного від 29.03.2024.

Слідчий стверджує про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, враховуючи той факт, що ОСОБА_3 вчинив умисний тяжкий злочин, за який передбачене покарання до восьми років позбавлення волі, що може спонукати підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має стабільного джерела доходу, одружений, має на своєму утриманні малолітню дитину 2013 року народження, на шлях виправлення ставати не бажає, оскільки, будучи раніше притягнутим до кримінальної відповідальності, знову підозрюється у вчиненні корисливого злочину проти власності, що свідчить про високу ймовірність вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення. Також підозрюваний може незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Прокурор ОСОБА_10 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених саме п.п. 1, 3, 5 ст.177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_3 у судовому засіданні не заперечував щодо пред`явленої йому підозри, просив обрати стосовно нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, вважаючи ризики, на які посилається слідчий у своєму клопотанні, необґрунтованими. Заперечував проти визначення застави у розмірі, запропонованому органом обвинувачення, та просив у разі застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначити мінімальний розмір застави. Зазначив, що на утриманні підозрюваного перебуває дружина та малолітня дитина 2013 року народження. Просив обрати стосовного його підзахисного більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.

Слідчий суддя, вислухавши думку осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, включаючи Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження за № 0000536 від 29.03.2024, в якому було подано клопотання, дійшов такого висновку.

29 березня 2024 року о 18 годині 20 хвилин ОСОБА_3 затриманий у порядку ст. 208 КПК України.

29 березня 2024 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Кримінальним процесуальним Кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Вимогами ст. 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, у тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Підставою для звернення з даним клопотання стало те, що у діях ОСОБА_3 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, і під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме - можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_3 кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підтверджується зібраними на даний час доказами, а саме: даними заяви ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення, даними протоколу огляду місця події від 29.03.2024 з фототаблицею до нього, даними протоколу допиту потерпілої ОСОБА_8 від 29.03.2024, даними протоколу огляду предметів від 29.03.2024, даними протоколів пред`явлення речей для впізнання від 29.03.2024, даними протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 29.03.2024, даними протоколу допиту підозрюваного від 29.03.2024.

У судовому засіданні сторона обвинувачення підтвердила ризики того, що ОСОБА_3 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти власності, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки у нього відсутні соціально-стримуючи фактори, які б давали підстави вважати, що він не вчинить нового злочину, враховуючи ту обставину, що він раніше неодноразово судимий та у більшості разів за вчинення корисливих злочинів проти власності, офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходу та будь-яких зв`язків з державою не має, тому альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку підозрюваного.

Крім того, у судовому засіданні слідчим та прокурором підтверджений ризик того, що ОСОБА_3 може впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, враховуючи процедуру отримання свідчень від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Так, слідчий суддя відповідно до положень ст.ст. 177, 178 КПК України враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_3 , який одружений, має на утриманні малолітню дитину 2013 року народження, має постійне місце реєстрації у м. Харкові, однак до затримання фактично мешкав у м. Житомирі, офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходу та будь-яких зв`язків з державою не має, раніше неодноразово судимий, у тому числі і за корисливі злочини проти власності, належних висновків для себе не зробив та знову підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжкого злочину, за який передбачене покарання у разі визнання його винним у виді позбавленні волі строком від п`яти до восьми років.

З огляду на викладене, під час розгляду клопотання слідчий суддя встановив наявність достатніх підстав вважати, що обставини, визначені п. п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, які свідчать про наявність встановлених стороною обвинувачення ризиків у даному кримінальному провадженні, обґрунтованість підозри, недостатність застосування менш суворого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам є обґрунтованими, оскільки вони належним чином вмотивовані та доведені слідчим та прокурором, при цьому підтверджуються матеріалами справи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Слідчий суддя, враховуючи конкретні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 а також відомості про особу підозрюваного у їх сукупності, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_3 вважає за необхідне застосувати до нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Під час розгляду клопотання слідчий суддя вивчав можливість застосування стосовно ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, однак, з огляду на встановлені обставини, зокрема, те, що ОСОБА_3 раніше неодноразово судимий за вчинення, у тому числі злочинів проти власності, обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у разі визнання його винним у виді позбавленні волі строком від п`яти до восьми років, що свідчить про високу суспільну небезпечність таких дій, слідчий суддя дійшов висновку, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, щоб запобігти спробам вчинити дії, передбачені пунктами 1, 3 та 5 частини першої статті 177 КПК України.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.

Доводи сторони захисту щодо доцільності обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, з огляду на те, що на утриманні підозрюваного перебуває дружина та малолітня дитина, жодними доказами у ході судового засідання не підтверджені, окрім того, зазначені твердження не усувають зазначених вище ризиків, та як наслідок, можливості ухилення від кримінальної відповідальності, тому слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання захисника.

Положеннями частини 3 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Нормами п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України визначений розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя, з урахуванням конкретних обставин справи, характеру та обставин вчинення інкримінованих підозрюваному діянь, як вони сформульовані стороною обвинувачення, враховуючи особу підозрюваного та беручи до уваги положення п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, вважає за доцільне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, що пов`язані з застосуванням запобіжних заходів, у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Всі інші питання - фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу - судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 183, 197 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000536 від 29.03.2024 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі "Харківський слідчий ізолятор" на 60 днів у межах строку досудового розслідування до 27 травня 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_3 суму застави у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, яку можливо внести на відповідний депозитний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації України в Харківській області.

Підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент протягом строку дії відповідного запобіжного заходу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_3 з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_3 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, який буде встановлено та в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у цій ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_3 з-під варти та повідомити письмово прокуратуру і слідчого суддю Київського районного суду м. Харкова.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_3 вважається таким, щодо якого застосований запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити ОСОБА_3 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Строк дії ухвали встановити до 27 травня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_3 - у той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Повний текст ухвали складений 03 квітня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1