справа №991/4301/24
провадження №1-кс/991/4339/24
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

«20» травня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000433 від 23 червня 2017 року,

ВСТАНОВИВ:

Детектив Національного бюро Четвертого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_2 звернулася 20 травня 2024 року (шляхом направлення засобами поштового зв`язку) до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0000433 від 23 червня 2017 року, вилученого під час проведення обшуку 15-16 травня 2024 року в КП «Київбудреконструкція».

Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

До початку розгляду клопотання про накладення арешту на майно слідчий суддя першочергово має перевірити відповідність клопотання слідчого/прокурора вимогам ст. 171 КПК України, а вже потім, під час його розгляду, для прийняття законного та обґрунтованого рішення має з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Положеннями ст. 171 КПК України встановлені вимоги до змісту та порядку подання клопотання про арешт майна слідчому судді.

Так, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої ст. 170 КПК України. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Положеннями п.10 ч.2 ст. 36 КПК України встановлено, що прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений, зокрема, погоджувати або відмовляти у погодженні клопотань слідчого до слідчого судді про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій у випадках, передбачених цим Кодексом, чи самостійно подавати слідчому судді такі клопотання.

Однак, як вбачається з тексту клопотання про арешт майна вилученого під час проведення обшуку, що надійшло на розгляд слідчому судді, воно подане детективом НАБУ ОСОБА_2 та при цьому не погоджене прокурором, що також підтверджується актом №03.14.1-07/83/2024, складеним Управлінням документообігу та організаційного забезпечення Вищого антикорупційного суду.

Вказані обставини свідчать про недотримання детективом передбачених ст. 171 КПК України вимог до оформлення клопотання про арешт майна.

Ч. 3 ст. 172 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його та встановлює строк в 72 години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що оскільки клопотання про арешт майна подане без додержання вимог ст.171 КПК України, а саме без погодження прокурором, то воно підлягає поверненню для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-172, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000433 від 23 червня 2017 року - повернути для усунення недоліків та приведення його у відповідність до вимог ст. 171 КПК України, надавши строк у 72 години з моменту постановлення ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1