Справа № 282/623/24
Провадження № 1-кс/282/185/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2024 року

селище Любар

Слідчий суддя Любарського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю представника скаржника ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення ,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернувся до суду зі скаргою, в якій просить зобов`язати начальника слідчого відділення поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_5 або іншу відповідальну за це особу внести до ЄРДР відомості по скоєння кримінального правопорушення прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_6 за ознаками злочину передбаченого ч.1 ст.364 КК України зловживання службовим становищем.

В судовому засіданні представник скаржника ОСОБА_3 зазначив, що вимоги скарги підтримує та просив її задовольнити.

Начальник СВ ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просить розгляд скарги провести у його відсутності.

Слідчий суддя, заслухавши адвоката ОСОБА_3 дослідивши скаргу, долучені документи, дійшов висновку про таке.

Статтею 2 КПК визначені завдання кримінального судочинства, одним з яких є захист особи, суспільства від кримінальних правопорушень.

Реалізація вказаних завдань здійснюється з-поміж іншого шляхом забезпечення кожному громадянину права на звернення до уповноважених органів та осіб з метою захисту своїх порушених прав.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно зі ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

До ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Відповідно до п. 2 Розділу II Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (затв. наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298), відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п.4 ч.5 ст.214 КПК, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, тобто обставини, що є достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення.

Як вбачається зі скарги та доданих до неї матеріалів ОСОБА_4 , 07.05.2024 звернувся до відділення поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області із заявою про вчинення прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 364 КК України.

Із змісту вказаної заяви вбачається, що вироком Любарського районного суду Житомирської області від 29 липня 2021 року ОСОБА_7 визнано винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 190 КК України, та засуджено за те, що він отримавши безоплатно у власність земельну ділянку шляхом обману, а саме: повідомленням неправдивих відомостей посадовим особам Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про те, що своїм правом на отримання земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства у межах норм, визначених ст. 116 Земельного кодексу України не скористався, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, незаконно, всупереч принципам регулювання земельних відносин в Україні, які закріплені в статті 14 Конституції України та статтях 5, 116, 121 ЗК України, умисно приховав даний факт, внаслідок чого незаконно повторно отримав у власність земельну ділянку, площею 2 га.

Процесуальне керівництво за розслідуванням здійснював прокурор ОСОБА_6 який, на думку заявника, свідомо маніпулював матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_7 . Заявник зазначив, що саме прокурор ОСОБА_6 формував обвинувальний акт, підтасовуючи докази в такий спосіб аби створити видимість законності обвинувачення.

Після набрання вироком, щодо ОСОБА_7 законної сили, Чуднівська окружна прокуратура заявила до ОСОБА_4 позов про витребування земельної ділянки на користь держави, який Любарським районним судом був задоволений.

Таким чином, в результаті злочинних дій ОСОБА_6 , ОСОБА_4 був позбавлений права власності на земельну ділянку площею 2 гектара, право на яку набув на законних підставах.

Вказані обставини, на думку скаржника та його адвоката ОСОБА_3 свідчать про вчинення прокурором ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 364 КК України.

Разом з тим, у силу ст.1 КК України завданням зазначеного нормативно-правового акту є правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням.

Для здійснення цього завдання Кримінальний Кодекс визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання наведеного завдання і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу.

До ЄРДР серед іншого вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені у ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Наведений висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України від 17.06.2020, згідно з пунктом 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Таким чином, оцінка слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення у ньому інформації саме про кримінальне правопорушення є обов`язковим етапом реалізації визначених КК та КПК завдань.

Оцінивши зміст заяви скаржника від 07 травня 2024 року, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для внесення на підставі цієї заяви відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення та початку досудового розслідування, зокрема, з огляду на відсутність у ній викладу вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Викладені у заяві скаржника обставини за своїм змістом та суттю не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, оскільки не містять даних, що підтверджують реальність конкретних неправомірних дій, які би можливо було кваліфікувати як кримінальне правопорушення.

Із заяви ОСОБА_4 вбачається, що останній не погоджується з фактичними обставинами та висунутим ОСОБА_7 обвинуваченням, що слугували підставою для винесення вироку відносно останнього.

Відповідно до положень ст.94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Отже, відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства, всі обставини кримінального провадження повинні повно і всебічно досліджуватися судом, який його розглядає, а докази у провадженні мають оцінюватися судом з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, а сукупність доказів - з точки зору їх достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Версії кожної із сторін мають перевірятися судом першої інстанції при розгляді кримінального провадження по суті у встановленому законом порядку та оцінюватись у сукупності зі всіма доказами.

Крім того, кримінальний процесуальний закон надає учасникам кримінального провадження право, у разі незгоди з прийнятим судом рішення, оскаржити його до суду апеляційної інстанції.

Разом з тим, згідно пояснень представника скаржника адвоката ОСОБА_8 вбачається, що апеляційним судом відкрито провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на вирок Любарського районного суду Житомирської області 29 липня 2021 року. Таким чином, доводи заявника щодо безпідставності встановлених обставин кримінального провадження будуть перевірені судом апеляційної інстанції.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність ознак протиправної бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення, а тому у задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 305-307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого відділення відділення поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 07 травня 2024 відмовити.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1