Провадження № 1-кс/752/1740/23
У Х В А Л А

14.07.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0007892,

в с т а н о в и в:

адвокат ОСОБА_3 звернулась до Голосіївського районного суду м.Києва з клопотанням в інтересах ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0007892 від 18.08.2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, з квартири АДРЕСА_1 , що накладено відповідно до ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м.Києва у справі № 752/18073/18, посилаючись на те, що кримінальне провадження було закрито і у застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження відпала потреба.

В ході розгляду клопотання адвокат ОСОБА_3 підтримала його, просила задовольнити.

Прокурор, слідчий в судове засідання не з`явились, про місце і час судового розгляду були повідомлені належним чином, однак їх неявка не перешкоджає судовому розгляду.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві перебувало кримінальне провадження № 0007892 від 18.08.2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

На підставі ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м.Києва від 18.10.2018 р. на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Як зазначено в ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до положень ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Згідно з ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Звертаючись до суду, адвокат ОСОБА_3 посилається на те, що кримінальне провадження було закрито в зв`язку з чим у подальшому застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження відпала потреба.

Натомість, матеріали клопотання не містять доказів закриття кримінального провадження.

Слідчим суддею вживались заходи для витребування матеріалів кримінального провадження та дослідження обставин, на які посилається заявник.

Однак, матеріали кримінального провадження не запити суду не були надані органом досудового розслідування в зв`язку з не встановленням їх місцезнаходження.

З огляду на викладене, слідчий суддя позбавлений можливості прийняти законне рішення та прийти до висновку щодо наявності підстав для подальшого вжиття заходів забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи дані обставини, за відсутності доказів закриття кримінального провадження, клопоння про скасування арешту майна не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167, 170, 174, 369-372, 392-393, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0007892, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя