Справа №760/4572/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000230 від 22.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні СВ Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000230 від 22.09.2022 року,

Досудовим розслідуванням встановлено: що групою осіб створено та впроваджено протиправний механізм закупівлі широкого асортименту коштовних товарів та комп`ютерної техніки за допомогою мережі підставних осіб (т.зв. «дропів») через різноманітні Інтернет-сервіси, серед яких «Amazon», «Ebay», «Walmart», «Apple» та ін., оплата за які здійснюється виключено з використанням викрадених платіжних реквізитів банківських карток і рахунків громадян країн Європи та світу (так званий «речовий кардинг»).

Проведеними заходами було встановлено, що на протязі тривалого часу група осіб з числа яких ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженець республіки Вірменія, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , користується автомобілем «FORD EXPLORER» чорного кольору 2018 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 , який перебуває у його власності та автомобілем «CHEVROLET CRUZE» білого кольору, 2015 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 (на праві приватної власності належить матері дружини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 уродженець смт Веселе Запорізької обл., зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , користується автомобілем «AUDI A6» чорного кольору 2016 року випуску, д.н.з. НОМЕР_4 (на праві приватної власності належить його матері ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 ), ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженець с. Яхники, Лохвицького р-ну, Полтавської обл., зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_5 , користується автомобілем «VOLKSWAGEN PASSAT» білого кольору 2018 року випуску, д.н.з. НОМЕР_6 , який перебуває у його власності, ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_6 уродженець м. Запоріжжя, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_7 , користується автомобілем «VOLKSWAGEN TIGUAN» чорного кольору 2017 року випуску, д.н.з. НОМЕР_7 , який перебуває у його власності, ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженець м. Запоріжжя, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_8 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_9 , користується автомобілем «MITSUBISHI OUTLANDER» сірого кольору 2004 року випуску, д.н.з. НОМЕР_8 (на праві приватної власності належить його матері ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП НОМЕР_9 ), ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_9 , уродженець Республіки Вірменія, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_10 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_11 , користується автомобілем «HYUNDAI SONATA» чорного кольору 2016 року випуску, д.н.з. НОМЕР_10 , який перебуває у його власності, ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_10 , уродженець м. Запоріжжя, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_12 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_13 , користується автомобілем «KIA CERATO» сірого кольору 2006 року випуску, д.н.з. НОМЕР_11 , який перебуває у його власності, ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_11 , уродженець смт. Веселе Запорізької обл., зареєстрований за адресою: АДРЕСА_14 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_15 , користується автомобілем «MAZDA 3» білого кольору 2015 року випуску, д.н.з. НОМЕР_12 , який перебуває у його власності, ОСОБА_15 ІНФОРМАЦІЯ_12 , уродженець с. Заповітне Нижньосірогозького р-ну. Херсонської обл., зареєстрований за адресою: АДРЕСА_16 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_17 , через тіньову мережу «DarkNet» отримують реквізити банківських карток, які в подальшому використовують для закупівлі дороговартісної техніки, у т.ч. комп`ютерної техніки, мобільних телефонів, аксесуарів до них, планшетів, відеокарт та іншої техніки.

Вказані товари дані особи пересилають із-за кордону в Україну та в подальшому реалізують через низку підконтрольних роздрібних магазинів та сервісів, серед яких « ОСОБА_16 », « ОСОБА_17 », « ОСОБА_18 » та ін. за готівку.

Встановлено, що з метою анонімізації своїх платежів, у т.ч. в мережі «DarkNet», вищевказані особи активно користуються криптогаманцями, а також мають зареєстровані акаунти на різних криптовалютних біржах, серед яких: «Binance», «WhiteBIT», «OKX» та ін.

Разом з тим, встановлено, що вищевказані особи у своїй протиправній діяльності в Інтернет-мережі «DarkNet» широко використовую Інтернет-платформи хакерської направленості, серед яких ІНФОРМАЦІЯ_13 , яка дає можливість т. зв. «кардерам» реалізовувати свою протиправну діяльність, яка полягає в закупівлі вищевказаного обладнання за допомогою викрадених реквізитів банківських карток та рахунків громадян.

Окрім цього встановлено, що для акумулювання грошових коштів, здобутих злочинним шляхом, ОСОБА_6 використовує індивідуальний банківський сейф (ячейку в банківському сейфі) № НОМЕР_13 , який знаходиться у відділенні №1 АТ «Райффайзен Банк», що за адресою: м. Київ, вул. Пирогова, 7-7Б, та який орендує його мати ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 , яка відповідно до відомостей з ПФУ жодних офіційних доходів за останні 10 років не мала, офіційно не працевлаштована та податки не сплачує, та надала довіреність на право розпоряджання його вмістом ОСОБА_6 . Тобто вказаний сейф фактично перебуває у розпорядженні ОСОБА_6 та безпосередньо яким користується виключно ОСОБА_6 .

В подальшому 22.02.2024 року на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду було проведено обшук квартири за адресою: АДРЕСА_2 під час якого було вилучено:

- три коробки з клавіатурами;

- дві коробки з комп`ютерними мишками;

- ноутбук Lenovo sPF9XB8822032;

- ноутбук Apple sFVFG6XQ6Q05D;

- мобільний телефон Apple sНОМЕР_14 ;

- два флеш накопичувачі;

- сейф опломбований пломбою № NPU-0493022;

- сейф опломбований пломбою № NPU-0493021;

Таким чином вказані речі та техніка можуть мати доказове значення у вказаному кримінальному провадженні, оскільки як в окремих випадках так й загалом можуть містити на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, шкідливого програмного забезпечення та інші інформаційно цифрові сліди які в сукупності підтверджують факт вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, для встановлення якого необхідно провести комп`ютерно технічну експертизу так як для встановлення інформаційного сліду потрібні відповідні комп`ютерно технічні знання та відповідне обладнання з програмним забезпеченням.

У судове засідання прокурор не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд клопотання за його відсутністю, на задоволенні клопотання наполягає.

Слідчий суддя розглянув клопотання у відсутність прокурора та власника майна відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних заходів не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення прокурора та заперечення адвокатів, приходжу до наступного висновку.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право серед іншого, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Положення даної норми КПК України узгоджуються із ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Аналізуючи положення кримінально процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, що визначено положенням ч. 2 ст. 173 КПК України.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що слід врахувати необхідність забезпечення справедливого балансу між конкуруючими інтересами відповідної особи і суспільства в цілому. Необхідно зважати й на те, що цілі, згадані в цьому положенні можуть мати певне значення при визначені того, чи забезпечено баланс між вимогами відповідних суспільних інтересів і основоположним правом заявника на власність. В обох контекстах держава користується певним полем розсуду при визначені заходів, які необхідно вжити для забезпечення дотримання Конвенції. Рішення «Sargsyan v. Azerbaijan», n.220.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, як вбачається із наданих суду матеріалів, відсутні відомості вважати, що вилучене майно відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України і безпосередньо набуто кримінально протиправним шляхом, кримінального правопорушення що розслідується, а прокурором не доведено зворотнього, а відтак посилання на наявність правових підстав, передбачених п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб;5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Разом з тим, прокурором не було належним чином доведено необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, а також те, що вилучене майно, на яке прокурор просить накласти арешт містить ознаки речових доказів.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 22, 26, 107, 131, 132, 171-173, 236, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000230 від 22.09.2022 року, а саме на;

- три коробки з клавіатурами;

- дві коробки з комп`ютерними мишками;

- ноутбук Lenovo sPF9XB8822032;

- ноутбук Apple sFVFG6XQ6Q05D;

- мобільний телефон Apple sНОМЕР_14 ;

- два флеш накопичувачі;

- сейф опломбований пломбою № NPU-0493022;

- сейф опломбований пломбою № NPU-0493021;

які було вилучено під час проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_2 відмовити.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1