Справа № 357/6886/24
У Х В А Л А

16 травня 2024 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 по матеріалам кримінального провадження №0001755, відомості про яке 13.05.2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, про арешт майна,-

У С Т А Н О В И В:

14.05.2024 до слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 по матеріалам кримінального провадження №0001755, відомості про яке 13.05.2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 по матеріалам кримінального провадження № 0001755, відомості про яке 13.05.2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, про арешт майна.

Клопотання обґрунтоване тим, що 13.05.2024 близько 11:37 год. по спецлінії «102» надійшло повідомлення про те, що 13.05.2024 о 11:35 год., на 53км. + 300м. автодороги М-05 сполученням «Київ Одеса», с. Ксаверівка, Білоцерківського району, Київської області відбулась дорожньо-транспортна пригода за участі вантажного та легкового автомобілів.Цього ж дня, під час проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди стало відомо, що 13.05.2024 близько 11:35 год., на автодорозі М-05 сполученням «Київ-Одеса» на 53 км + 300 м, що на території Київської області, Білоцерківського району, в межах с. Ксаверівка, водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає: АДРЕСА_1 , який керуючи вантажним автомобілем марки «DAF XF460FT» д.н.з. НОМЕР_1 з напівпричепом «SCHITZ SCB-S3T» д.н.з. НОМЕР_2 , рухаючись по вказаній вище автодорозі зі сторони м. Одеса, де на 53км. + 300м. під час виконання розвороту ліворуч не надав перевагу автомобілю марки «Peugeot 301» д.н.з. НОМЕР_3 під керуванням водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає: АДРЕСА_2 , який рухався в зустрічному напрямку зі сторони м. Київ в напрямку до м. Одеса та мав перевагу в русі.В результаті дорожньо-транспортної пригоди пасажири автомобіля марки «Peugeot 301» д.н.з. НОМЕР_3 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 була госпіталізовано до Київської обласної дитячої лікарні №2 м. Біла Церква з діагнозом: перелом лівої ключиці та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживають АДРЕСА_2 , госпіталізовано до Білоцерківської МЛ №2 з діагнозом: перелом обох передпліч, закритий перелом хребта в грудному відділі. За даним фактом 13.05.2024 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань №00001755, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

У судове засідання старший слідчий та прокурор не прибули, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином, надали до суду заяви, в якій просять розглянути клопотання у їх відсутність, а також в своїй заяві вказали, що клопотання підтримують в повному обсязі та просять його задовольнити.

Власник транспортного засобу на який старший слідчий просить накласти арешт ОСОБА_6 по розгляд справи повідомлений належним чином, надав заяву в якій зазначив, що просить розгляд клопотання проводити без його участі, проти накладання арешту не заперечує.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Так, слідчим відділом Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню за №0001755, відомості про яке 13 травня 2024 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

За даним фактом 13.05.2024 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань №00001755, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_4 від 24.10.2020 автомобіля марки «Peugeot 301» д.н.з. НОМЕР_3 , білого кольору, номер кузова « НОМЕР_5 » власником даного транспортного засобу є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

13.05.2024, вказаний автомобіль по кримінальному провадженні визнаний речовим доказом.

Крім того в клопотанні старшим слідчим доведено, що з метою збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення перетворення і відчуження, у відповідності до ст. 170 КПК України, необхідно накласти арешт майна на автомобіль марки «Peugeot 301» д.н.з. НОМЕР_3 власником якого є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає: АДРЕСА_2 , з механічними пошкодженнями утвореними в ході досліджуваного ДТП, який був вилучений слідчим в ході огляду місця події проведеного 13.05.2024. На даний час по кримінальному провадженні необхідно призначити інженерно-технічну експертизу з метою встановлення технічного стану автомобіля марки «Peugeot 301» д.н.з. НОМЕР_3 і використати його при проведенні слідчого експерименту. В свою чергу, повернення даного автомобіля може призвести до їх приховування, пошкодження, знищення або псування, та у подальшому унеможливить їх використання як речового доказу у кримінальному провадженні, унеможливить проведення необхідних судових експертиз з ними, в тому числі інженерно-технічних експертиз та слідчого експерименту.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, арешт майна - це один із заходів забезпечення кримінального провадження, суть якого полягає у тимчасовому позбавленні підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт майна носить тимчасовий характер, оскільки остаточне рішення про те, що належить вчинити з майном, яке арештоване, буде вирішено судом при ухваленні вироку (ст. 368 КПК).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно зі ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні. підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Надані до суду матеріали свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної чи юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що їх сукупність, відповідно до вимог ст. 170 КПК України, є достатньою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Враховуючи вищевикладене та те, що з метою повного та неупередженого розслідування вказаного кримінального провадження та з`ясування обставин, що мають значення для досудового розслідування, необхідно провести інженерно-технічну експертизу при цьому дослідивши автомобіль марки «Peugeot 301» д.н.з. НОМЕР_3 , який є речовим доказом та несе на собі інформацію про обставини скоєного кримінального правопорушення, а тому необхідно накласти арешт на вказане майно, та клопотання старшого слідчого, підлягає задоволенню.

Вказані обставини є достатніми підставами, передбаченими ст. 98, п. 3, п. 1, п 4 ч. 2 ст. 167, 170,175, 309, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, для арешту тимчасово вилученого майна,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 по матеріалам кримінального провадження №0001755, відомості про яке 13.05.2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 13.05.2024 під час огляду місця події за адресою: Київська область, Білоцерківський район, с. Ксаверівка, 53км. + 300м. автодороги М-05 сполученням «Київ Одеса», а саме, на автомобіль марки «Peugeot 301» д.н.з. НОМЕР_3 , на якому були зафіксовані наявні механічні пошкодження які могли виникнути в наслідок даної ДТП, власником вказаного вище майна, тобто, автомобіля марки «Peugeot 301» д.н.з. НОМЕР_3 є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 та зберігати автомобіль марки «Peugeot 301» д.н.з. НОМЕР_3 на майданчику тимчасового тримання транспортних засобів за адресою: Київська область, Білоцерківський район, 4-й км. автодороги Р-17 сполученням «Біла Церква Володарка», кадастровий номер: :01:029:0160 із забороною використовувати вказане майно за призначенням, а також із забороною розпоряджатися будь-яким чином арештованим майном до прийняття рішення у даному кримінальному провадженні.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя:ОСОБА_9