Справа № 175/5662/24
Провадження № 1-кс/175/2296/24
У Х В А Л А

про арешт майна

30 травня 2024 року смт. Слобожанське

Слідчий суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши в судовому засіданні клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000109 від 11.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

28.05.2024 Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області отримано поштове відправлення від 23.05.2024 із клопотанням прокурора ОСОБА_3 про арешт майна вилученого 22.05.2024 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтовується тим, що слідчими ТУ ДБР, розташованого у м. Краматорську проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000109 від 11.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що посадові особи Державної екологічної інспекції (далі ДЕІ) в Донецькій області налагодили злочинну схему з привласнення та розтрати грошових коштів які виділяються як грошове забезпечення підпорядкованим співробітникам. Зокрема встановлено, що в умовах воєнного стану частина співробітників ДЕІ в Донецькій області перебуває в простої, проте окремим співробітникам здійснюється нарахування максимального грошового забезпечення всупереч чинного законодавства, після чого частину грошових коштів вказані працівники передають своєму керівництву.

Також встановлено окремих керівників ДЕІ в Донецькій області, які в період часу з березня 2022 року по грудень 2023 здійснювали заходи щодо нарахування грошового забезпечення всупереч нормам чинного законодавства підпорядкованим співробітникам ДЕІ в Донецькій області, а саме нараховували «стимулюючі виплати у вигляді надбавок за інтенсивність праці», передбачені постановою КМУ від 18.01.2017 року № 15, а також з метою ще більшого підвищення грошового забезпечення покладали додаткові обов`язки з виконання певних видів робіт окремим співробітникам, які вказані роботи не здійснювали, а частину отриманих грошових коштів у вигляді «відкату» надавали керівництву ДЕІ в Донецькій області.

Оглядом відомостей отриманих з банківських установ встановлені факти систематичного перерахування посадовими особами ДЕІ в Донецькій області грошових коштів на банківські картки завідувача сектору бухгалтерського обліку та фінансів-головного бухгалтера ДЕІ в Донецькій області ОСОБА_6 , а також членів її родини ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , у період часу з 01.03.2022 по 24.12.2023, зокрема: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 ..

Зазначені факти детально підтверджуються отриманими матеріалами проведених НС(Р)Д відносно посадових осіб ДЕІ в Донецькій області, а саме: протоколами за результатами зняття інформації з електронних комунікаційних мереж відносно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_10

22.05.2024 на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук за місцем проживання батьків начальник сектору бухгалтерського обліку головний бухгалтер ДЕІ в Донецькій області ОСОБА_6 , а саме ОСОБА_4 та ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено речі і документи, на які прокурор просить накласти арешт.

На думку прокурора вилучені речі та документи, про які йдеться мова в клопотанні відповідають критеріям ст. 98 КПК України та вони мають важливе доказове значення в рамках кримінального провадження, їх можливо буде використовувати як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку із чим виникла потреба в їх арешті.

Під час розгляду клопотання в судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив задовольнити клопотання про арешт майна з метою збереження речових доказів.

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 повідомлені належним чином про час та місце розгляду клопотання в судове засідання не з`явилися.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на вищезазначену норму ч.1 ст.172 КПК України неявка власників майна не перешкоджає розгляду даного клопотання.

Заслухавши прокурора, дослідивши матеріали долучені до клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Статтею 132 КПК України визначено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Так, відомості про кримінальні правопорушення, передбачені ч.4 ст.191 КК України внесені до ЄРДР за №0000109 від 11.01.2024.

На підтвердження обставин, якими обґрунтовується клопотання, слідчому судді надано: рапорт оперуповноваженого Третього оперативного відділу ТУ ДБР, розташованого у м. Краматорську про встановлення фактів вчинення посадовими особами ДЕІ в Донецькій області кримінального правопорушення; протокол допиту свідка ОСОБА_19 ; протокол огляду інформації на диску СDR про рух коштів на банківських рахунках наданих АТ КБ «Приватбанк»; протокол про результати зняття інформації з електронних комунікаційних мереж; ухвала слідчого судді про дозвіл на обшук від 09.05.2024; протокол обшуку від 22.05.2024.

22.05.2024, на підставі ухвали слідчого судді, проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого були тимчасово вилучені речі та документи, на які прокурор в даному клопотанні просить накласти арешт.

Постановою заступника керівника Третього СВ ТУ ДБР, розташованого у м. Краматорську ОСОБА_20 від 22.05.2024 тимчасово вилучені речі та документи визнані речовими доказами.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Прокурором в клопотанні зазначено, що тимчасово вилучені речі та документи відповідають критеріям ст.98 КПК України, мають важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а тому є потреба в їх арешті.

Підставою арешту майна з метою збереження речових доказів, згідно з ч.3 ст. 170 КПК України, є відповідність такого майна критеріям, визначеним в ст. 98 КПК України, яка в свою чергу встановлює конкретні критерії, за якими майно може бути визнане речовим доказом в справі.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

З огляду на вищезазначене, враховуючи характер внесеного до ЄРДР кримінального правопорушення, необхідності встановлення всіх обставин маючих суттєве значення для даного кримінального провадження, що можливо лише в разі проведення низки слідчих (розшукових) дій, в тому числі призначення та проведення судових почеркознавчих, економічних та комп`ютерно-технічних експертиз, об`єктом дослідження яких будуть вилучені речі та документи, слідчий суддя вважає, що на даній стадії досудового розслідування для забезпечення збереження речових доказів, вилучене 22.05.2024 в ході обшуку майно підлягає арешту.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту задовольнити.

У кримінальному провадженні №0000109 від 11.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України накласти арешт на майно вилучене 22.05.2024 під час обшуку у житловому приміщенні, яким користуються ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- банківська карта банку «ПриватБанк» № НОМЕР_1 ;

- мобільний телефон Fly, чорно-сірого кольору, з сім-картою з номером оператора мобільного зв`язку «Водафон» НОМЕР_2 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про арешт майна або відмову у ньому може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1