Справа № 274/2404/24 Провадження № 1-кс/0274/592/24
У Х В А Л А

іменем України

"19" березня 2024 р. м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Бердичівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні за № 0000287 від 17.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

І. Суть клопотання

Слідчий звернувся з клопотанням, у якому просить застосувати запобіжний захід до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 терміном на 60 днів.

В обґрунтування клопотання вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , у невстановлений слідством час, у невстановленому слідством місці та невстановленим слідством способом придбав корпус наступальної осколкової ручної гранати «РГД-5» та підривач - уніфікований запал дистанційної дії «УЗРГМ», які незаконно зберігав при собі у кишені своїх штанів без передбаченого законом дозволу до 17.03.2024.

Цього ж дня, у період часу із 14 год. 45 хв. по 15 год. 15 хв. працівниками поліції під час проведення особистого огляду ОСОБА_4 поблизу будинку АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено корпус наступальної осколкової ручної гранати «РГД-5» з підривачем - уніфікованим запалом дистанційної дії «УЗРГМ», які при конструктивному поєднанні являються наступальною осколковою гранатою РГД-5, що належить до бойових припасів.

17.03.2024 ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України.

18.03.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вищевказаного злочину підтверджується:

-протоколом затримання в порядку ст.208 КПК України від 17.03.2024 в ході якого у ОСОБА_4 виявлено та вилучено корпус наступальної осколкової ручної гранати «РГД-5» та підривача - уніфікованого запалу дистанційної дії «УЗРГМ»;

-протоколами допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які були присутні в якості понятих при вилучені у ОСОБА_4 корпусу наступальної осколкової ручної гранати «РГД-5» та підривана - уніфікованого запалу дистанційної дії «УЗРГМ»;

-протоколами допиту свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які виявили у ОСОБА_4 корпус наступальної осколкової ручної гранати «РГД-5» та підривача - уніфікованого запалу дистанційної дії «УЗРГМ»;

-висновком експерта № № СЕ-19/106-24/4390-ВТХ від 18.03.2024 відповідно до якого надані на дослідження об`єкти є корпусом наступальної осколкової ручної гранати РГД-5 та підривачем - уніфікованим запалом дистанційної дії УЗРГМ. При конструктивному поєднані наданих на дослідження об`єктів вони є наступальною осколковою ручною гранатою РГД-5, яка належить до вибухових пристроїв промислового виготовлення - до бойових припасів;

-іншими матеріалами кримінального провадження.

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.263 КК України, яке згідно ст.12 КК України, відноситься до категорії тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 3 до 7 років, тому не виключається можливість того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки усвідомлює можливість реального засудження на тривалий строк.

Крім того ОСОБА_4 будучи раніше судимим за злочин передбачений ч. 1 ст. 263 КК України, судимість яка на даний час не знята та не погашена у встановлений законом спосіб, перебуваючи на іспитовому терміні, належні висновки не зробив та знову скоїв злочин у сфері незаконного поводження з бойовими припасами, що свідчить про те, що перебуваючи на волі він зможе вчиняти інші злочини, зокрема в сфері незаконного поводження з бойовими припасами, тобто, можна зробити висновок про наявність ризику продовжувати вчиняти злочин, в якому підозрюється.

Зважаючи на особу підозрюваного ОСОБА_4 , тяжкість вчиненого ним кримінального правопорушення, урахувавши обставини, передбачені ст.178 КПК України, а також з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання будь-яким спробам переховуватися від органів досудового розслідування і суду та забезпечення можливості виконання судових рішень, слідчий вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, так як жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених главою 18 КПК України, не буде достатнім для запобігання ризикам зазначеним вище, які підтверджуються матеріалами кримінального провадження, а тому враховуючи викладене, слідчий просить задовольнити клопотання.

ІІ. Процедура та позиції сторін

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, застосувавши відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, який, як вважає прокурор, є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_4 вину визнав, проти задоволення клопотання заперечив, просить обрати більш м`який запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту. Пояснив, що має пройти оперативне втручання на око. Переховуватись наміру не має, проживає з дружиною, неофіційно працює у Коростишеві нічним сторожем.

Захисник ОСОБА_5 підтримала позицію свого підзахисного, зазначила, що наведені прокурором ризики недоведені, враховуючи стан здоров`я, просить суд обрати запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство

За правилами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частинами 2 та 4 ст. 194 КПК України регламентовано, що слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно зі ст. 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження № 0000287 від 17.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, складеного 17.03.2024 слідчим СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_12 , підозрюваний ОСОБА_4 був затриманий на підставі ст. 208 КПК України о 13 год 31 хв 17.03.2024.

18.03.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Дослідивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваного, захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Під час розгляду клопотання прокурором на підставі матеріалів кримінального провадження доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.

При цьому, слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Слідчий суддя не виключає ризик того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує.

Також, встановлено достатньо підстав вважати, що прокурором доведений ризик, на який він посилається, що підозрюваний може продовжувати вчиняти злочин, в якому підозрюється, оскільки скоїв злочин, будучи раніше судимим за аналогічний злочин, судимість за який на даний час не знята та не погашена у встановлений законом спосіб, зокрема, перебуваючи на іспитовому терміні, скоїв злочин у сфері незаконного поводження з бойовими припасами.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Запобіжний захід, в тому числі у вигляді тримання під вартою, є засобом для забезпечення процесуальної поведінки підозрюваного під час проведення досудового розслідування та судового провадження, а не мірою відповідальності за скоєне, а тому тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, в якому підозрюється особа, можливе притягнення до кримінальної відповідальності, не можуть бути домінуючим критерієм для обрання запобіжного заходу.

Беручи до уваги викладене, враховуючи особу підозрюваного, його вік - 64 роки, наявність у нього постійного місця проживання, наявність в нього постійного місця проживання, зі слів підозрюваного неофіційно працюючого, те, що він одружений, визнає свою причетність до скоєного, слідча суддя вважає, що запобігти доведеним вище ризикам може інший, більш м`який запобіжний захід, окрім як тримання під вартою.

З урахуванням викладеного, з метою досягнення мети застосування запобіжного заходу - виконання процесуальних обов`язків та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання частково та обрати ОСОБА_13 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, а також покладає на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

На думку слідчого судді такий запобіжний захід буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, створить умови існування достатнього балансу між обмеженнями, які застосовує держава до особи, яка на даній стадії досудового розслідування підозрюється у вчиненні злочину, з її правом на працю, яке забезпечить підозрюваному реалізацію його потреби створювати і здобувати джерела існування для себе, а у разі не дотримання його умов, сторона обвинувачення має право ініціювати перед слідчим суддею питання про зміну запобіжного заходу на більш суворий.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що підозрюваний фактично проживає за адресою АДРЕСА_1 , а тому слідчий суддя визначає місце перебування під домашнім арештом саме за цією адресою.

Керуючись ст.ст. 176 - 179, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 206, 208, 309 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 в період часу із 20:00 години по 07:00 годину строком на 60 днів по 15.05.2024 (включно).

Строк перебування під домашнім арештом рахувати з моменту фактичного затримання - з 13 год 31 хв 17.03.2024.

В задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду;

- не залишати житло, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Встановити строк дії ухвали до 15.05.2024 включно. По закінченню даного строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області (вул. Героїв України,67, м. Бердичів, Житомирської області, 13300).

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 25.03.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_14