Справа №766/9693/24
н/п 1-кс/766/4676/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2024 року

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції № 1 Херсонського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Херсонській області ОСОБА_6 про застосування ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

встановила:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 строком на 60 діб без визначення застави.

Обґрунтування клопотання:

Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.06.2024 у вечірній час доби близько о 21:00 год. (більш точний час встановити слідством не надалось за можливе), ОСОБА_4 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклого конфлікту та особистих неприязних відносин до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наніс удари руками в область голови, а в подальшому взяв до рук дерев`яну палицю, якою почав наносити удари в область тулуба, ніг та рук по потерпілому ОСОБА_7 в результаті чого відповідно до довідки від 18.06.2024, виданої КУ «Бюро судово-медичної експертизи» Херсонської обласної ради, спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді: травматичний шок, множині переломи ребер, закрита травма органів грудної клітини, напад із застосуванням тупого предмету що спричинило смерть потерпілого ОСОБА_7

18.06.2024 о 22 годині 05 хвилин (фактичний час затримання 20 годин 15 хвилин) ОСОБА_4 , в порядку ст. 208 КПК України затриманий за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, - умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

19.06.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, - умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

На даному етапі причетність ОСОБА_4 до інкримінованого злочину підтверджується сукупністю доказів, зібраних першочергово, зокрема: протоколом огляду місця події від 18.06.2024; протоколом огляду трупу ОСОБА_7 ; довідкою з КУ «Бюро судово-медичної експертизи» Херсонської обласної ради від 18.06.2024; протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_10 ; іншими матеріалами кримінального провадження.

Окрім, доказів причетності до інкримінованого злочину, органами досудового розслідування було вивчено особу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця Херсонської області, Херсонського (колишнього Білозерського) району, с. Станіслав, українця, громадянина України, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, а саме: засудженого 22.10.2014 за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 70 КК України судом Білозерським районним судом Херсонської області, вид покарання позбавлення волі строком на 3 роки, на підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком на 2 роки; засуджений 22.01.2020 року, за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 70 КК України судом Білозерським районним судом Херсонської області, вид покарання позбавлення волі строком на 3 роки; 12.04.2024 року за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України в суд направлено обвинувальний акт.

Так, підставою звернення до суду про застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України.

З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого умисного злочину проти життя і здоров`я, за яке передбачено максимальне покарання строком від 7 до 10 років позбавлення волі, що у сукупності дає обґрунтовані підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п.1 ч.1 ст.177 КПК України (підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду) та обставин, які враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема п.3 ч. 1 ст.177 КПК України (незаконно вливати на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні), адже згідно матеріалів кримінального провадження встановлено, що свідки проживають в одному населеному пункті з підозрюваним, добре знайомі між собою.

Серед обставин, які враховуються при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя або суд, окрім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, репутацію підозрюваного (п. 4 та п. 6 ч. 1 ст.178 КПК України).

Так, утриманців у ОСОБА_4 немає, за час проживання на території с. Станіслав Херсонського району Херсонської області характеризується з негативної сторони. Вживає алкогольні напої та наркотичні речовини. Зі слів сусідів веде аморальний спосіб життя. Неодноразово конфліктував із сусідами. Ніде не навчається, займається тимчасовими заробітками.

Також, характер вчиненого кримінального правопорушення та особа підозрюваного вказують на наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України (підозрюваний може незаконно впливати на свідків та потерпілого), оскільки ОСОБА_4 знає, де мешкає потерпілий та свідок і є ризик впливу на подальші покази у суді.

За таких обставин, обґрунтованим є застосовування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах, що виключають небезпечну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 , а застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити належну її процесуальну поведінку.

З метою забезпечення виконання покладених на ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, і зважаючи на те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий просить задовольнити клопотання.

Доводи сторін у судовому засіданні:

Прокурор в судовому засіданні просив клопотання задовольнити за підставами, викладеними у клопотанні.

Підозрюваний заперечив проти задоволення клопотання, пояснив, що фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 разом з 78- річною бабусею, розлучений, має малолітню доньку (7 років), яка проживає разом із своєю матір`ю (колишньою дружиною) в м. Миколаєві. Без рішення суду надає матеріальну допомогу на утримання дитини. У садибі батька утримує різну живність, яку використовує для власних потреб для харчування, а також передає для харчування дитині в Миколаїв. Живність доглядає самостійно, а тому щоденно буває за місцем проживання батька. Його мати перебуває в Естонії, звідки надсилає невеликі кошти, які він частково передає колишній дружині на утримання дитини. Офіційної роботи немає, але працює у фермерів на сільгоспроботах, заробляючи кошти на прожиття. Пояснив, що не бажав настання таких наслідків, як смерть потерпілого, коли він покидав місце події, то той був живий. Також зазначив, що не збирається ховатися від слідства чи суду, співпрацює зі слідством, не вчинив нічого, що б вказувало на те, що він бажає ухилитися від відповідальності, дуже шкодує про вчинене, просив застосувати до нього нічний домашній арешт.

Захисник підтримав думку свого підзахисного, заперечував проти задоволення клопотання, вказав на відсутність ризиків, їх необґрунтованість, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Мотивація суду:

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

2. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три років.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Відділення поліції № 1 Херсонського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000482 від 08.06.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме: умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

Обставини кримінального правопорушення за версією органу досудового розслідування викладені у клопотанні.

19.06.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

На даному етапі наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 18.06.2024; протоколом огляду трупу ОСОБА_7 ; довідкою з КУ «Бюро судово-медичної експертизи» Херсонської обласної ради від 18.06.2024; протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_10 ; іншими матеріалами кримінального провадження.

Ризиками у клопотанні зазначено:

- підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України);

- підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні (ч. 3 ст. 177 КПК України).

Прокурор, зазначивши про ризик переховуватися від органу досудового слідства, не зазначив жодної дії підозрюваного, яка б вказувала на існування намірів підозрюваного переховуватися від слідства та покинути місце свого проживання. Підозрюваний тривалий час проживає за місцем свого фактичного проживання, який зазначив у суді, не має фінансових ресурсів для організації переховування та не вчинив жодних дій, які б свідчили про наміри переховуватися від слідства. Підозрюваний хоч і притягувався до кримінальної відповідальності, але ніколи не перебував у розшуку.

Ризик ухилення від слідства існує завжди, але в даному випадку він є вкрай мінімальним.

Щодо тиску на потерпілого та свідків, слідчий суддя звертає увагу на те, що прокурор не зазначив, хто ж є потерпілим у справі. А додані до клопотання документи не містять відомостей про потерпілого. Згідно змісту клопотання та доданих до нього документів є особа, яка за версією органу досудового розслідування, померла від отриманих тілесних ушкоджень. Але померла особа не має статусу потерпілого, а тому незрозуміло на якого потерпілого може впливати підозрюваний. А щодо тиску на свідків, то прокурор не зазначив в чому саме може проявлятися цей тиск та які наслідки він може мати для досудового розслідування.

Із зазначеного слідує, що прокурор формально зазначив ризик, процитувавши норму КПК України, яка визначає такий ризик.

Натомість слідчий суддя вважає, що мінімально існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний раніше судимий. Проте наявність підозри вже є стримуючим фактором від вчинення кримінальних правопорушень.

Суд дослідив обставини, що мають враховуватися під час застосуванні запобіжного заходу, і встановив, що підозрюваний має постійне місце проживання, має на утриманні малолітню дитину, кошти та інші матеріальні блага на утримання дитини надає самостійно без рішення суду, розкаюється у скоєному, співпрацює зі слідством.

Слідчий у клопотанні жодним чином не обґрунтував неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, як того вимагається частиною 1ст. 183 КПК України, а тільки зазначив, що «застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити належну її процесуальну поведінку».

Згідно практики ЄСПЛ При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших запобіжних заходів» (п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011року у справі Харченко проти України, «тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу п.29 рішення ЄСПЛ від 11.10.2010 року у справі «Хайредінова проти України».

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Слідчий суддя з урахуванням всіх встановлених обставин приходить до висновку, що до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний період часу за адресою його постійного місця проживання, яке він повідомив суду: АДРЕСА_2 , з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, і вважає, що такий запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. Наявність запобіжного заходу у вигляді арешту вже є стримуючим фактором для належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Керуючись ст.ст.132, 177, 178, 179, 183, 184, 194, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя,

постановила:

Відмовити старшому слідчому СВ Відділення поліції № 1 Херсонського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Херсонській області ОСОБА_6 у задоволенні клопотання про застосування ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 21:00 години до 06:00 години.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- не відлучатися з Херсонського району Херсонської області без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання.

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Строк дії ухвали до 19 серпня 2024 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1