Справа № 404/4567/20
Номер провадження 1-кс/404/1532/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2024 року місто Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника володільця майна про скасування арешту по кримінальному провадженню №0000034, за ч.3 ст. 212 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Представник володільця майна - адвокат ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда з клопотанням, в якому просить скасувати арешт майна, накладеного на підставі ухвали Кропивницького апеляційного суду від 27.11.2018 року по кримінальному провадженню 0000034 за ч. 3 ст. 212 КК України в частині його розпорядження та відчуження з вантажного автомобіля MAN, державний номерний знак НОМЕР_1 з причепом державний номерний знак НОМЕР_2 ; та насіння соняшника у кількості 28520 кг., яке належить ОСОБА_4 та 25.10.2018 року передано йому на відповідальне зберігання та заборонено розпоряджатися та відчужувати вказане майно.

В обґрунтування зазначив, що в подальшому застосування заходу забезпечення у виді арешту майна не має потреби, оскільки кримінальне провадження за ч.2 ст.212 КК України закрито, а по кримінальному провадженню №0000034 від 15.05.2018 року, за ознаками складу кримінального правопорушення за ч.1 ст. 358 КК, вантажний автомобіль MAN, державний номерний знак НОМЕР_1 з причепом державний номерний знак НОМЕР_2 ; та насіння соняшника у кількості 28520 кг., позбавлені ознак речових доказів, не були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не зберегли на собі його сліди, не є об`єктом кримінально протиправних дій, тому просить зняти арешт та задовольнити клопотання.

Дізнавач/прокурор в судовому засіданні не з`явилися, повідомлялися належним чином, дізнавач надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Представник власника майна/ власник майна в судове засідання не з`явилися, повідомлялися належним чином, надали заяву про розгляд клопотання без їх участі.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Розглядаючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя встановлює обґрунтованість/необґрунтованість накладеного арешту та наявність/відсутність підстав для його подальшого застосування в залежності від того, на яку підставу вказує заявник. В даному випадку заявник вказує, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, що відповідно обумовлює межі дослідження слідчим суддею.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні СУ ФР ГУДФС в Кіровоградській області перебували матеріали досудового розслідування №0000034 від 15.05.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 27.11.2018 року у кримінальному провадженні №0000034 від 15.05.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 212 КК України, накладено арешт на майно транспортний засіб MAN, державний номерний знак НОМЕР_1 з причепом державний номерний знак НОМЕР_2 ; та насіння соняшника у кількості 28520 кг., що були вилучені 23.10.2018 р. в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 та 25.10.2018 року передано ОСОБА_4 на відповідальне зберігання та заборонено розпоряджатися та відчужувати вказане майно.

07.05.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000035 внесенні відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України. В межах розслідування цього кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_5 , маючи умисел на ухилення від сплати податку з доходів фізичних осіб та військового збору шляхом внесення недостовірних відомостей про обсяги доходів в податкові декларації про майновий стан і доходи за 2016-2018 p.p., вчинив їх підроблення, тобто скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.358 КК України.

Зважаючи на вимоги ч.3 ст.216, ч.1 ст.217 КПК України, постановою прокурора у кримінальному провадженні, матеріали досудових розслідування №0000034 від 15.05.2018 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.212 КК України та №0000035 від 07.05.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України об`єднані в одне провадження за №0000034.

Однак, слідчим СУ ГУДФС у Кіровоградській області ОСОБА_6 винесено постанову про закриття кримінального провадження 14.07.2020 винесено постанову про закриття кримінального правопорушення передбачено ч.2 ст.212 КК України у межах кримінального провадження №0000034 від 15.05.2018, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із відсутності в діях ОСОБА_5 складу кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.4 статті 284 КПК України, слідчий приймає постанову про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 4, 9, 9-1 частини першої цієї статті, якщо в цьому кримінальному провадженні жодній особі не повідомлялося про підозру.

Зважаючи на те, що в межах кримінального провадження №0000034 від 15.05.2018 містяться ознаки складу кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.358 КК України, котре відповідно до ч. 2 ст. 12 КК України є кримінальними проступками, відповідно до ст. 218 КПК України вказане кримінальне правопорушення підслідне підрозділу дізнання, а тому супровідним листом від 27.07.2020 за вих.№922/10/11-97-03-03-03 кримінальне провадження було направлене до органу дізнання Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області.

Таким чином, кримінальне провадження №0000034 від 15.05.2018 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.358 КК України перебуває у провадженні органу дізнання Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області.

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Разом з тим, аналіз наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів, свідчить про відсутність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а також недоведеність факту використання вказаного майна, як доказу у кримінальному провадженні, в межах якого подано клопотання, а так само, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, та наслідки арешту майна для третіх осіб.

Крім того, оскільки арешт на майно було накладено у кримінальному провадженні №0000034 від 15.05.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 212 КК України, на день розгляду клопотання стороною обвинувачення не надано підтвердження наявності підстави продовження дії арешту майна саме у кримінальному провадження №0000034 від 15.05.2018 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого саме ч.1 ст.358 КК України, у зв`язку із чим слідчий суддя, виходячи з принципу змагальності сторін у кримінальному провадженні, приходить до висновку, що доводи, зазначені в клопотанні, є обґрунтованими.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу на те, що слідчий/прокурор зобов`язаний довести необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, наявність потреб досудового розслідування у такому арешті майна, актуальність цього питання.

В той же час, дослідивши матеріали, слідчий суддя не знайшов обґрунтованих та переконливих даних, які б давали підстави вважати, що ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, передачі та відчуження такого майна, на час розгляду клопотання продовжують існувати, а тому відсутні підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення права власності.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає доцільним скасувати арешт майна, не вбачаючи потреби для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, а отже, клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 підлягає задоволенню.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном підлягають застосуванню лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 1 ст. 100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю.

За таких умов, відсутні підстави та ризики для продовження арешту майна, оскільки після огляду, ретельної фото фіксації речового доказу цього було достатньо для досягнення завдань і мети кримінального провадження (ст. 2 КПК України).

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України від 23 січня 2024 року (справа № 569/19829/21), ухвала слідчого судді про скасування арешту майна або про відмову у такому скасуванні призводить до таких же правових наслідків, як і ухвала про арешт майна або відмову в арешті майна, тому положення пункту 9 частини 1 статті 309 у їх взаємозв`язку зі статтями 170, 173, 174 КПК передбачають право на апеляційне оскарження не лише ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому, а також і ухвали про скасування або про відмову у скасуванні арешту майна.

Керуючись ст. ст. 170-175 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати повністю арешт майна, накладений ухвалою колегії суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду від 27.11.2018 року на вантажний а/м MAN, державний номерний знак НОМЕР_1 з причепом державний номерний знак НОМЕР_2 ; насіння соняшника у кількості 28520 кг., власником яких є ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1