Справа №573/1015/24
Номер провадження 1-кс/573/350/24

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2024 року м. Білопілля

Слідчий суддя Білопільський районний суд Сумської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білопілля клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Білопільського відділу Сумської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000274 від 01.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділенням відділення поліції №1 (м. Білопілля) Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Сумській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000274 від 01.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, в якому встановлено, що 01.06.2024 до ЧЧ ВП № 1 (м.Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 про те, що 01.06.2024 близько 10:00 його знайомий ОСОБА_6 шляхом вільного доступу, перебуваючи в будинку їхнього спільного знайомого, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_2 , таємно викрав мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi 8», чим завдав матеріального збитку.

Допитаний в якості потерпілого, ОСОБА_5 повідомив, що 01.06.2024 він йшов в с. Ганнівка-Вирівська по вул. Миру. Його покликали 3 знайомих, серед яких був ОСОБА_6 . У них зав`язалась розмова, в ході якої всі четверо пішли вживати алкогольні напої до будинку ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_2 . ОСОБА_5 поклав свій мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi 8Т», придбаний навесні 2023 року за 6000 грин. в кімнаті, що знаходилась по сусідству від тієї, в якій вони сиділи. Крім того, в ту кімнату заходив ОСОБА_6 . Через деякий час, ОСОБА_5 вирішив піти додому. По дорозі він виявив, що його мобільний телефон зник, тому вирішив повернутися до компанії. Запитавши чи не брав ніхто його телефону, хлопці відповіли, що ні, тому ОСОБА_5 вирішив викликати поліцію. Пізніше було виявлено, що даний телефон дійсно викрав ОСОБА_6 .

01.06.2024 в період часу з 17:55 по 18:10 був проведений огляд місцевості, а саме відкритої ділянки місцевості, а саме на лавці, що знаходиться біля буд. АДРЕСА_2 . В ході огляду місцевості за участі ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканця АДРЕСА_3 , який добровільно видав мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi 8Т», який було вилучено та запаковано до пакету №1.

Для подальшого повного та всебічного розслідування кримінального правопорушення необхідне проведення судових експертиз із залученням експертів НДЕКЦ, для встановлення об`єктивних обставин у кримінальному провадженні, також необхідно забезпечити збереження, унеможливити приховування чи втрату, псування, зникнення слідів кримінального правопорушення на об`єктах які який є речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 1 ч. 9 ст. 100 КПК України мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi 8Т», запакований до пакету №1 є речовим доказом у даному кримінальному провадженні. На підставі вищевикладеного, зазначений об`єкт визнаний речовим доказом за постановою слідчого СВ ВП №1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 01.03.2024.

З метою забезпечення проведення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування та запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження зазначеного майна, яке відповідає критеріям речових доказів, у кримінальному провадженні, необхідне накладення арешту на це майно, тобто тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та користування цим майном з метою його збереження.

У судове засіданні слідчий відділення поліції №1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі у зв`язку із зайнятістю.

Власник майна ОСОБА_5 до суду не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, проти накладання арешту на майно, не заперечує.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі не прибуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Повно, всебічно і об`єктивно дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до загальних положень Кримінального процесуального кодексу України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим законом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, що знайшло також свій розвиток і у положеннях КПК, які регламентують порядок застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Частиною першою статті 170 КПК України поняття арешту майна визначено як тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, а також можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

В силу п. 1 ч. 2, ч. 3, ч. 10 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому разі арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Наведене вище свідчить про існування розумних підозр вважати, що вказане майно відповідає критеріям речових доказів, передбаченим ст. 98 КПК України, за змістом якої речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

На даному етапі суд вважає використання вказаного майна як доказу в кримінальному провадженні цілком можливим, у зв`язку з наявністю обґрунтованих підстав вважати, що вказане майно може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також забезпечення проведення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування та запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження зазначеного майна, яке відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні, а тому необхідне накладення арешту на це майно.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого про арешт тимчасового вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої його було вилучено.

Враховуючи принцип розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, суд дійшов висновку, що клопотання слідчого про арешт майна з метою збереження речових доказів з підстав, зазначених у клопотанні, відповідає вимогам процесуального закону, а відтак підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 107, 170-173, КПК України, с

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Білопільського відділу Сумської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000274 від 01.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на вилучений 01.06.2024 в ході огляду місцевості мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi 8Т» шляхом тимчасового, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення права на відчуження та розпорядженн зазначеним майном.

До скасування арешту у встановленому КПК України порядку передати майно на зберігання - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором, яким необхідно вручити її копію.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: