Провадження № 1-кп/185/366/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2024 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участі секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в період воєнного стану кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001051 від 07 червня 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ст. 395 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В :

Від прокурора надійшло клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 строком на 60 днів, посилаючись на існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_3 може переховуватися від суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того, ОСОБА_3 ухилявся від виконання обов`язків, покладених на нього КПК України, та не з`являвся в судові засідання, внаслідок чого до нього було застосовано привід. Тому сторона обвинувачення вбачає необхідність у застосуванні відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Потерпілий ОСОБА_6 при вирішенні клопотання прокурора поклався на розсуд суду.

Обвинувачений ОСОБА_3 заперечував проти обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора.

З`ясувавши думку сторін кримінального провадження із зазначеного питання, кожного окремо, проаналізувавши та співставляючи зазначені питання між собою та у сукупності з позицією сторін кримінального провадження, змістом обвинувального акту, а також вимогами КК та КПК України, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також, в тому числі, запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Окрім того, ст. 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

На виконання вказаних вимог Закону судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_3 є раніше судимою особою, обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, одне з яких відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до восьми років, за викликами до суду не з`являвся, переховувався від суду, тому враховуючи обсяг пред`явленого ОСОБА_3 обвинувачення, є достатні підстави вважати, що, зважаючи на ймовірну тяжкість покарання, яке загрожує останньому, у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, ОСОБА_3 , перебуваючи під загрозою застосування тяжкого покарання, може переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто наявні ризики, передбачені п. 1, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Суд також враховує, що обвинувачений ОСОБА_3 продовжує вчиняти кримінальні правопорушення, на підтвердження чого свідчить наданий прокурором обвинувальний акт у іншому кримінальному провадженні № 0000140 від 25 січня 2024 року.

На думку суду, оскільки в цей час наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу.

Враховуючи тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_3 , обставини вчинених злочинів, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, суд вважає за необхідне визначити заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн 00 коп.

Таким чином, суд вважає за необхідне обрати запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою з визначенням застави, відповідно до ст. 183 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 183, 331, 372 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - задовольнити.

Обрати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16 червня 2024 року, взявши під варту в залі суду.

Визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Покласти на ОСОБА_3 у разі внесення застави, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області на визначений час;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

- утримуватися від спілкування з свідками та потерпілими по даному кримінальному провадженні;

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1