Справа № 191/3050/18
Провадження № 1-кп/191/233/18
У Х В А Л А

іменем України

20 лютого 2024 року м. Синельникове

Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі :

головуючого- судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинувачених - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Синельникове кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, ч.3 ст.185, ч.2 ст.289 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, ч.2 ст.289 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, ч.3 ст.185, ч.2 ст.289 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, ч.2 ст.289 КК України.

У зв`язку з неодноразовою неявкою у судове засідання обвинуваченого ОСОБА_6 прокурором Синельниківської окружної прокуратури було подано до суду клопотання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання зазначено, що обвинувачений ОСОБА_6 у судові засідання не з`являється, про причини неявки суду не повідомляє, що свідчить про його переховування від суду та наявність ризиків, передбачених п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Ухвалою Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15.01.2024 було надано дозвіл на затримання обвинуваченого з метою його приводу до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав раніше подане клопотання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснив, що не мав наміру ухилятися від суду, йому не було відомо про дати судових засідань. Зараз він проживає за місцем реєстрації в с.Зайцеве, разом з матір`ю та двома молодшими братами. У матері онкологічне захворювання, він єдиний у сім`ї працює та допомагає їм. Просив не обирати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_9 заперечувала проти обрання її підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Інші учасники процесу питання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу залишили на розсуд суду.

Суд, розглянувши клопотання прокурора, заслухавши думку учасників процесу, приходить до наступного.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

В судові засідання, які були призначені на 25.07.2023, 30.11.2023, 15.01.2024, обвинувачений ОСОБА_6 не з`являвся по невідомим суду причинам.

Відповідно до ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що тримання під вартою є найбільш суворим і винятковим запобіжним заходом, який застосовується у виняткових випадках, коли інші запобіжні заходи не забезпечать виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

При обранні обвинуваченому запобіжного заходу суд враховує, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 , є тяжкими та передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років, судовий розгляд справи триває, але через недобросовісну поведінку обвинуваченого, пов`язану з ухиленням від суду, суд позбавлений можливості розглянути справу у розумні строки. При цьому, порушуються також права інших осіб у кримінальному провадженні.

Однією із засад кримінального провадження відповідно до п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК є розумність строків, зміст якої розкривається у ст. 28 КПК. Неухильне дотримання положень цієї статті, яка, з-поміж іншого, покладає на суд обов`язок із забезпечення проведення судового провадження у розумні строки, є необхідною передумовою виконання завдань кримінального провадження та дотримання основоположних прав людини на усіх його стадіях.

Виключно шляхом належного та невідкладного процесуального реагування судом на причини відкладення судових засідань може бути забезпечено дотримання загальної засади розумності строків кримінального провадження.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою, при цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Суд вважає, що прокурором доведено існування ризиків, передбачених п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ухилення обвинуваченого від суду.

Вирішуючи питання щодо можливості застосування до обвинуваченого іншого більш м`якого запобіжного заходу, суд враховує, що обвинувачений ОСОБА_6 раніше не судимий, має постійне місце проживання та реєстрації, свою вину у скоєному визнає, та вважає, що достатнім запобіжним заходом для обвинуваченого ОСОБА_6 , який забезпечить виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, буде домашній арешт із забороною залишати в нічний час місце постійного проживання та зобов`язання прибувати до Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області за кожним викликом.

Керуючись ст.176-178, 181, 331 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання прокурора про застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -відмовити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 виконання наступних обов`язків:

- не залишати у період часу з 22-00 годин до 06-00 годин місце проживання, яке розташовано за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу прокурора або суду;

- прибувати до суду за першою вимогою;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи.

Зазначені зобов`язання застосовуються до обвинуваченого ОСОБА_6 на строк два місяці з дати винесення цієї ухвали, тобто до 20.04.2024.

Продовження строку можливе у порядку, передбаченому ст.199 КПК України.

В разі невиконання вищевказаних зобов`язань до обвинуваченого може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1