УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 та за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві в приміщенні суду клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії покладених обов"язків щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уроженця смт.Томаківка, Дніпропетровської області, з вищою освітою, пенсіонера, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, -

підозрюваного у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.27 - ч.5 ст.191, ч.2 ст.27, ч.3 ст.28, ч.2 ст.200, ч.2 ст.27 - ч.3 ст.209 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 серпня 2023 року за №0000034,

В С Т А Н О В И В:

23.04.2024 до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії покладених обов"язків щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.27 - ч.5 ст.191, ч.2 ст.27, ч.3 ст.28, ч.2 ст.200, ч.2 ст.27 - ч.3 ст.209 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 серпня 2023 року за №0000034.

Клопотання мотивовано тим, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000034 від 11.08.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 200 (чинна до 01.07.2020), ч. 3 ст. 209, ч.3 ст. 212, ч.1 ст. 263 КК України, а також за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 200, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 209 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 200, ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 209 КК України.

21.09.2023 повідомлено про підозру ОСОБА_4 в заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїми службовим становищем, вчиненому організованою групою, в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, в підробці документів на переказ та інших засобів доступу до банківських рахунків, вчиненій організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 2ст. 200 КК України, у використанні та розпорядженні майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, вчинене організованою групою в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 209 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 22.09.2023 відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, що складає 147 620 000 грн, в межах строку досудового розслідування, тобто до 02.11.2023.

В подальшому строк дії запобіжного заходу неодноразово продовжувався, а ухвалою Київського апеляційного суду від 28.03.2024 застосований до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою залишено, продовжено до 25.04.2024, із визначенням розміру застави в сумі 45 420 000 грн. та покладанням наступних процесуальних обов`язків, за умови внесення застави: 1) прибувати по першому виклику до детектива, прокурора або суду; 2) не виїжджати за межі м. Києва та Київської області без дозволу детектива, прокурора або суду; 3) повідомляти детектива, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; 4) утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт(паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначено термін дії процесуальних обов`язків до 25.04.2024 включно.

12.03.2024 підозрюваний ОСОБА_4 звільнений з-під варти у зв`язку із внесенням застави.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 22.02.2024 строк досудового розслідування продовжено до дев`яти місяців, тобто до 02.06.2024.

Враховуючи, що строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 ухвалою Київського апеляційного суду обов`язків закінчується, а ризики, передбачені ст. 177 КПК продовжують існувати та на даний час не зменшилися, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, а також іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні не зменшилися, а продовжують існувати, в органу досудового розслідування виникла необхідність у їх продовженні.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні заперечили щодо задоволення клопотання, вважають, що ризики стороною обвинувачення не доведені, а підозра є необґрунтованою. Подали письмові заперечення.

Вислухавши сторін по справі, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Так, Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000034 від 11.08.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 200 (чинна до 01.07.2020), ч. 3 ст. 209, ч.3 ст. 212, ч.1 ст. 263 КК України, а також за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 200, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 209 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 200, ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 209 КК України.

Як встановлено судом, то 21.09.2023 повідомлено про підозру ОСОБА_4 в заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїми службовим становищем, вчиненому організованою групою, в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, в підробці документів на переказ та інших засобів доступу до банківських рахунків, вчиненій організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 200 КК України, у використанні та розпорядженні майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, вчинене організованою групою в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 209 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 22.09.2023 відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, що складає 147 620 000 грн, в межах строку досудового розслідування, тобто до 02.11.2023.

В подальшому строк дії запобіжного заходу неодноразово продовжувався, а ухвалою Київського апеляційного суду від 28.03.2024 застосований до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою залишено, продовжено до 25.04.2024, із визначенням розміру застави в сумі 45 420 000 грн. та покладанням наступних процесуальних обов`язків, за умови внесення застави: 1) прибувати по першому виклику до детектива, прокурора або суду; 2) не виїжджати за межі м. Києва та Київської області без дозволу детектива, прокурора або суду; 3) повідомляти детектива, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; 4) утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт(паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

12.03.2024 підозрюваний ОСОБА_4 звільнений з-під варти у зв`язку із внесенням застави.

Зважаючи на вказівку у ст.ст.194,199 КПК України про розгляд клопотання про продовження строку дії обов`язків за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слід зазначити наступне.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При цьому, за умовами ч.6 ст.194 КПК України, обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу, яка передбачає обов`язок слідчого судді розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Метою і підставою продовження покладених на підозрюваного обов`язків, визначених ухвалою слідчого судді, є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, впливу на свідків у кримінальному провадженні та іншим ризикам, визначеним ст. 177 КПК України, прокурором згідно клопотання доведено наявність існування ризиків, визначених ст.177 КПК України щодо підозрюваного.

Як вбачається з матеріалів справи та доводів сторони обвинувачення, то визначені в ухвалі суду від 28.03.2024 року ризики щодо можливості підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу свідків у цьому кримінальному провадженні не зменшились і не перестали існувати, а доказів зворотного в судовому засіданні сторонами не надано. Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Судом враховано, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів, за вчинення яких законом передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк понад десять років.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі Ilijkov v. Bulgaria від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

У той же час, не залишається поза увагою слідчого судді, що Указом Президента України №64/2022 на території України з 24.02.2022 введено воєнний стан. Також, згідно з роз`ясненнями, надані Верховним Судом у листі від 03.03.2022 р. N 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», де у п. 8 зазначено, що оцінюючи ризики, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, слідчий суддя (суд) керується всіма наявними матеріалами клопотання про застосування (продовження) запобіжного заходу. Водночас як відповідний ризик суди мають ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу. (частина 4 статті 95 КПК України).

В свою чергу, частиною 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

Так, відповідно до п. 16 ч. 1 ст. 7 КПК України, безпосередність дослідження показань є загальною засадою кримінального провадження та повинна застосовуватися за загальним правилом, можливість використання показань, зафіксованих за допомогою технічних засобів відеофіксації, передбачена ч. 11 ст. 615 КПК України, застосовується лише як виключення. При цьому, показання свідків, безпосередньо досліджені в суді, мають пріоритет над показаннями, отриманими у порядку ч. 11 ст. 615 КПК України.

За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Тобто, оскільки ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, викладені у клопотанні обставини вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення та долучені до клопотання прокурора матеріали кримінального провадження дають слідчому судді підстави вважати, що з метою уникнення кримінальної відповідальності ОСОБА_4 може здійснювати вплив на свідків у цьому кримінальному провадженні, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, що вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях)

При вирішенні питання обґрунтованості підозри суд приймає до уваги практику Європейського Суду з прав людини, зокрема на п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», за яким обґрунтована підозра означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, на стадії досудового розслідування кримінального провадження слідчий суддя вважає, що він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Достатніх підстав вважати, що підозра ОСОБА_4 є неогрунтованою, суд не вбачає.

Так, за ч.3 ст.197 КПК України визначено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку передбаченому цим Кодексом.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 22.02.2024 строк досудового розслідування продовжено до дев`яти місяців, тобто до 02.06.2024.

Під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства (ч.1 ст.9 КПК України).

В той же час, відповідно до правової позиції викладеної в Рішенні ЄСПЛ «Михайлюк та Петров проти України» від 10.12.2009 (п.25 Рішення) зазначається, що вираз «згідно із законом» насамперед вимагає, щоб оскаржуване втручання мало певну підставу в національному законодавстві, він також стосується якості відповідного законодавства і потребує, аби воно було доступне відповідній особі, яка, крім того, повинна передбачати його наслідки для себе, а також це законодавство повинно відповідати принципу верховенства права.

Пунктом 18 ч.1 ст.3 КПК України визначено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Враховуючи конкретні обставини кримінального провадження та дані про особу ОСОБА_4 , тяжкість кримінального правопорушення, у вчинені якого підозрюється останній, наявна ймовірність настання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тому слідчий суддя приходить до висновку, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 , слід продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_4 строк дії покладених на нього обов`язків згідно ухвали Київського апеляційного суду від 28.03.2024 року в межах строків досудового розслідування, а саме по 02 червня 2024 року включно, а саме: прибувати за першим викликом до детектива, прокурора, слідчого судді та суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик; не відлучатися з м.Києва та Київської області без дозволу детектива, прокурора або суду; повідомляти детектива, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; утримуватись від спілкування з свідками та іншими підозрюваними у цьому провадженні; здати до відповідних органів влади на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 40, 131, 132, 176-179, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії покладених обов`язків щодо підозрюваного ОСОБА_4 , - задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_4 строк дії покладених на нього обов`язків згідно ухвали Київського апеляційного суду від 28.03.2024 року в межах строків досудового розслідування, а саме по 02 червня 2024 року включно, а саме:

- прибувати за першим викликом до детектива, прокурора, слідчого судді та суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик;

- не відлучатися з м.Києва та Київської області без дозволу детектива, прокурора або суду;

- повідомляти детектива, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утримуватись від спілкування з свідками та іншими підозрюваними у цьому провадженні;

- здати до відповідних органів влади на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України.

У відповідності до вимог ст..309 КПК України ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1