465/1081/24
1-кс/465/321/24
У Х В А Л А

Іменем України

23.02.2024 року м. Львів

Слідчий суддя Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу скарги ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Франківської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 06.02.2024,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою, в якій просить зобов`язати керівника Франківської окружної прокуратури міста Львова ОСОБА_4 внести в ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення за його повідомленням про злочин від 06.02.2024р. в порядку ст. 214 КПК України.

Повідомлення про злочин стосується подій, які були 12.07.2023 року у Горіховому гаї, біля кінотеатру "Сокіл" десь між 12.30 год. і 17.30 год. При цьому ОСОБА_3 зазначає, що до нього чіплялися та погрожували 2-оє злочинців. Це квартирний аферист ОСОБА_5 , який видає себе за ОСОБА_6 та його співучасник ОСОБА_7 . Вони незаконно заволоділи його закордонним паспортом. Втягують у злочинну діяльність, втягують у стосунки, тероризують його та інших.

Заявник ОСОБА_3 в судове засідання не з"явився, про причини неявки суд не повідомив. Про місце та час розгляду справи повідомлявся відповідно до вимог ст.135 КПК України шляхом здійснення виклику по телефону, що підтверджується матеріалами скарги: викликався на 16.02.2024р., 19.02.2024р., 20.02.2024р., 21.02.2024р., 23.02.2024р.

Представник суб`єкта оскарження в судове засідання не з`явився. Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України, неявка слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою у розгляді скарги.

Прокурор Франківської окружної прокуратури м.Львова Львівської області ОСОБА_8 подав заяву про розгляд скарги ОСОБА_3 за його відсутності, скаргу не підтримує та просить не задовільняти, оскільки підставою початку досудового рощслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на короткі строки розгляду скарги, що передбачено ч.2 ст.306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу ОСОБА_3 за його відсутності та відсутності суб`єкта оскарження.

Дослідивши матеріали скарги , слідчий суддя приходить до таких висновків.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно з ч.2 ст.214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч.4 ст.214 КПК України).

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п.п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4, 5 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить, що повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач, прокурор.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

У п. 29 рішення Європейського суду з прав людини в справі Павлюлінець проти України (Заява № 70767/01) від 6 вересня 2005 року, суд висловив позицію, що право на порушення кримінальної справи проти третьої особи як таке не гарантується Конвенцією (Kubiszyn v. Poland, ухвала від 21 вересня 1999 року, заява N 37437/97).

Повідомлення ОСОБА_3 про злочин від 06.02.2024р. щодо можливого вчинення кримінального правопорушення надіслано для розгляду в ГУ НП у Льтвівській області.

20.02.2024р. надіслано відповідь ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області на ім`я ОСОБА_9 про те, що у зв`язку із відсутністю даних, котрі б вказували на наявність кримінального правопорушення, відомості до ЄРДР не внесено.

Слідчий суддя не вбачає підстав для внесення відомостей в ЄРДР за заявою ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Франківської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за повідомленням ОСОБА_3 про злочин від 06.02.2024, оскільки заява ОСОБА_3 не містить даних про фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Крім цього, заявник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився та не надав пояснення щодо фактичних даних скоєного кримінального правопорушення.

Враховуючи, що уповноваженою особою Львівського районного управління поліції №2 ГУНП у Львівській області та керівником Франківської окружної прокуратури м.Львова не було допущено бездіяльності, яка б виразилась у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, у задоволенні скарги необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 214, 303, 307, 309, 372 КПК України,

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Франківської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за повідомленням про злочин від 06.02.2024 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1