Справа № 714/610/24
У Х В А Л А

"10" травня 2024 р. м.Герца

Герцаївський районний суд Чернівецької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретар судових засідань ОСОБА_2

розглянувши клопотання прокурора Герцаївського відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна (матеріали кримінального провадження №0000060 від 03.05.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Герцаївського відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно.

Як зазначено у клопотанні, 02.05.2024 р. до ВП №4 (м.Герца) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області надійшло повідомлення оперативно-розшукового відділу (з м.д.н.п. Мамалига) головного ОРВ 31 прикордонного загону ДПСУ про те, що невстановлена особа у невстановленому місці та у невстановлений час підробила реакційні посвідчення видані на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , НОМЕР_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , НОМЕР_2 , які нібито видані періодичним виданням «Ліга Інформ».

Відповідно до повідомлення оперативно-розшукового відділу (з м.д.н.п. Мамалига) головного ОРВ 31 прикордонного загону ДПСУ у ході проведення заходів транскордонній злочинності на державному кордоні України співробітниками ДПСУ 02.05.2024 р. о 03.40 год. під час дії комендантської години на околиці м.Герца був зупинений транспортний засіб марки «Фольцфаген» з р.н. НОМЕР_3 за кермом якого перебував громадянин ОСОБА_6 та два пасажира ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Під час перевірки документів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 пред`явили редакційні посвідчення спеціальних кореспондентів періодичного видання «Ліга Інформ». У ході бесіди із вказаними особами встановлено, що вони у періодичному виданні не працюють, документи є підробленими.

В ході огляду місця події редакційні посвідчення на ім`я ОСОБА_5 та ОСОБА_4 були вилучені.

03.05.2024 р. відомості про вказане кимінальне провадження було внесено до ЄРДР №000060 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358 КК України.

Зважаючи на те, що вилучені документи є предметом кримінального правопорушення та зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, з метою уникнення їх знищення, втрати або пошкодження, прокурор просив накласти на них арешт.

Прокурор ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, від нього до суду надійшла заява про розгляд клопотання у його відсутності, просив клопотання задовольнити.

Представник власників майна ОСОБА_8 в судове засідання не з`явився, від нього надійшла заява про розглд клопотання без його участі, заперечує проти задоволення клопотання.

Дослідивши додані до клопотання письмові докази, вважаю за необхідне зазначити про наступне.

Відповідно до ч.1 та п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, метою якого є досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.2 та ч.3 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди та можу бути накладений на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям речових доказів зазначених у статті 98 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен зокрема враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч.2 ст.173 КПК).

Звертаючись до суду з клопотанням про арешт майна, прокурор, як на правову підставу свого клопотання, послався саме на необхідність накладення арешту на документи за для забезпечення збереження речових доказів.

Нормою ст.98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Якщо документи містять зазначені вище ознаки, вони теж є речовими доказами.

У відповідності до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Як вбачається з наданих до клопотання матеріалів, 03.05.2024 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000060 внесено відомості й розпочате досудове розслідування за ч.3 ст.358 КК України, за фактом підроблення реакційних посвідчень на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , НОМЕР_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , НОМЕР_2 , які нібито видані періодичним виданням «Ліга Інформ».

Відповідно до повідомлення оперативно-розшукового відділу (з м.д.н.п. Мамалига) головного ОРВ 31 прикордонного загону ДПСУ у ході проведення заходів транскордонній злочинності на державному кордоні України співробітниками ДПСУ 02.05.2024 р. о 03.40 год. під час дії комендантської години на околиці м.Герца був зупинений транспортний засіб марки «Фольцфаген» з р.н. НОМЕР_3 за кермом якого перебував громадянин ОСОБА_6 та два пасажира ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Під час перевірки документів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 пред`явили редакційні посвідчення спеціальних кореспондентів періодичного видання «Ліга Інформ». У ході бесіди із даними особами встановлено, що вони у періодичному виданні не працюють, документи є підробленими.

Згідно з протоколом огляду місця події від 02.05.2024 р., в ході огляду місця події було вилучено реакційні посвідчення на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , НОМЕР_1 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , НОМЕР_2 , які за постановою дізнавача від 03.05.2024 р. визнані речовими доказами по даному кримінальному провадженню.

Диспозицією ч.3 ст.358 КК України передбачено кримінальну відповідальність за підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб.

Враховуючи наведене, суд доходить висновку, що вилучені документи відповідають ознакам речових доказів, визначеним у ст.98 КПК України, а накладення на них арешту, з урахуванням обсягу обставин, які підлягають з`ясуванню під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000060, яке здійснюється за ч.3 ст.358 КПК України, відповідатиме цілям такого арешту, визначеним ч.2 ст.170 КПК України.

Задоволення вказаного клопотання виправдовують потреби досудового розслідування з метою попередження втрати даного майна чи інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 110, 131, 170, 171, 173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Герцаївського відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт з обмеженням права користування, розпорядження та відчуження на реакційні посвідчення видані на ім`я:

- ОСОБА_4 , серії та номеру НОМЕР_1 від 18.04.2024 р.;

- ОСОБА_9 , серії та номеру НОМЕР_2 від 18.04.2024 р.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Чернівецького апеляційного суду протягом 5-ти днів.

Слідчий суддя