Провадження 1-кс/127/8245/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання прокурора відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0000099 внесеного до ЄРДР 30.05.2022, про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

який обвинувачується у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110, ч. 1 ст. 111 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

07 червня 2024 року прокурор відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з вказаним клопотанням, яке мотивує його тим, що у провадженні Вінницького міського суду перебуває кримінальне провадження №0000099 від 30.05.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110, ч. 1 ст. 111 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що у період часу з 2014 року по теперішній час громадянин України ОСОБА_4 підтримує стійкі неофіційні робочі стосунки із громадянином України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , керівником та власником Інтернет-видання « ІНФОРМАЦІЯ_3 (Рішенням РНБО України «Про застосування, скасування та внесення змін до персональних, спеціальних, економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) від 19.03.2019, введеного в дію Указом Президента України № 82/2019 від 19.03.2019 до власника вказаного вище доменного імені застосовано персональні санкції у вигляді блокування інтернет-провайдером доступу до ресурсів, в тому числі до субдомену), на якому із лютого 2014 року по теперішній час здійснюється систематична публікація матеріалів антиукраїнського характеру, які містять заклики до здійснення умисних дій з метою зміни меж території або державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України.

Зокрема, у невстановлений досудовим слідством час, із використанням загальнодоступних онлайн-сервісів по пошуку роботи, ОСОБА_6 найняв ОСОБА_4 у якості позаштатного кореспондента та автора видання «ПолитНавигатор», без дотримання встановленого чинним законодавством порядку працевлаштування громадян.

У подальшому, ОСОБА_4 , за вказівкою ОСОБА_6 , із яким діяв за попередньою змовою групою осіб, в період з лютого 2014 року до 2022 року, підготував до публікації статті та фото- відеоматеріали, які містять публічні заклики до вчинення дій, з метою зміни меж території або державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, які, в свою чергу, ОСОБА_6 , як головний редактор та власник Інтернет-видання «ПолитНавигатор» - www.politnavigator. net, опублікував на вказаному веб- сайті.

У відповідності до висновку судової лінгвістичної (семантико- текстуальної) експертизи №1689/22-21 від 23.03.2022, в текстових матеріалах публікацій, викладених на сторінках Інтернет-видання « ІНФОРМАЦІЯ_4 , зазначених в п.п. 1-11, через цитування та трансляцію мовлення інших осіб або прямо поширюються публічні заклики до дій, спрямованих на вторгнення російської армії на територію України та до позитивного ставлення до такого вторгнення, до дій, спрямованих на зменшення території України шляхом утворення на її території інших суверенних держав та створення з цією метою збройних формувань і проведення з цього питання призначеного в неконституційний спосіб референдуму, а отже на зміну конституційного ладу та зміну меж території України на порушення порядку, встановленого Конституцією України.

Крім того, після початку повномасштабного вторгнення збройних сил російської федерації (далі зс рф) на територію України у період з 24.02.2022 по 10.03.2022, із застосуванням власного акаунту Інтернет-месенджера «Telegram», облікові записи «217264780» та «924403410» ОСОБА_4 отримав від ОСОБА_6 , який використовував акаунт Інтернет-месенджера Telegram «С Ст» з номером телефону НОМЕР_1 , завдання готувати заздалегідь неправдиві тенденційні матеріали, спрямовані на розхитування суспільно-політичної обстановки, викривлення реальних обставин воєнної агресії зс рф та приховування злочинів військовослужбовців рф.

На виконання завдання ОСОБА_6 , діючи умисно, з метою нанесення шкоди інформаційній безпеці України, ОСОБА_4 підготував та направив із використанням можливостей інтернет-месенджера Telegram ОСОБА_6 наступні матеріали для публікації на веб-сторінці видання «ПолитНавигатор» (на сторінці субдомену-дзеркала ІНФОРМАЦІЯ_5 ):

У подальшому, на виконання раніше досягнутих домовленостей, вказані матеріали авторства ОСОБА_4 під псевдонімом « ОСОБА_7 » були опубліковані ОСОБА_6 на веб-сайті видання «ПолитНавигатор» для загального доступу.

У відповідності до висновку судової лінгвістичної (семантико- текстуальної) експертизи №1782/22-21 від 18.04.2022, в текстових повідомленнях, зафіксованих під час електронного листування між абонентами ОСОБА_6 та ОСОБА_4 у месенджері «Telegram», містяться висловлювання, зміст яких вказує на надання ОСОБА_4 особі, що проживає на території, яка тимчасово окупована і перебуває під політичним впливом рф, допомоги у проведенні підривної діяльності проти України в інформаційній сфері. В публіцистичних текстах, надісланих ОСОБА_4 . ОСОБА_6 під час електронного листування у месенджері «Telegram», містяться лінгвістичні ознаки, які вказують на поширення в них ідей, поглядів, переконань, спрямованих на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності, недоторканості та обороноздатності України.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110, ч. 1 ст. 111 КК України, проти основ національної безпеки, які становлять значну суспільну небезпеку, санкція ч. 1 ст. 111 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 12 років з конфіскацією майна.

На даний час обставини та ризики зазначені у ст. 177 КПК України, які стали підставою застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та у подальшому продовження дії зазначеного заходу, не зменшились та продовжують існувати, зокрема:

Розуміючи суть пред`явленого обвинувачення та сукупність здобутих доказів, які підтверджують його вину, а також тяжкість покарання за вказані кримінальні правопорушення, перебуваючи на волі може переховуватися від суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), у тому числі і на тимчасово окупованих територіях, або у російській федерації, в інтересах якої розповсюджував антиукраїнські матеріали;

Може впливати на свідків та інших осіб, причетних до вчинення даних кримінальних правопорушень, з метою зміни, спотворення їх майбутніх показань у ході судового розгляду (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України);

Розуміючи суть пред`явленого обвинувачення та сукупність здобутих доказів, які підтверджують його вину, а також тяжкість покарання за вказані кримінальні правопорушення, перебуваючи на волі може переховуватися від суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), у тому числі і на тимчасово окупованих територіях, або у російській федерації, в інтересах якої розповсюджував антиукраїнські матеріали.

Здійснював свою протиправну діяльність протягом тривалого часу, що свідчить про наявний обґрунтований ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто, згідно із п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою.

Абзацом 8 ч. 5 ст. 183 КПК України передбачено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Запобігти зазначеним ризикам можливо лише шляхом застосування стосовно обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Окрім цього, у даному випадку, відповідно до положень ч. 6 ст. 176 КПК України, враховуючи кваліфікацію злочинів, в яких обвинувачується ОСОБА_4 - ч. Д ст. 110, ч. 1 ст. 111 КК України, застосовується тримання під вартою, а не більш м`які запобіжні заходи. Тому неможливо запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки їх застосування, відповідно до абз. 8 ч. 5 ст. 183 КПК України, не передбачено під час дії воєнного стану.

З процесуальної точки зору «ризик» розглядається як оціночне кримінальне процесуальне поняття. Виходячи з аналізу ст. 177 КПК «ризик» - це перш за все ймовірність небажаної поведінки.

З огляду на викладене, наявні реальні підстави вважати, що ОСОБА_4 , можуть бути вчиненні дії, визначені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що у свою чергу дає підстави для продовження застосування відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Таким чином, сторона обвинувачення стверджує, що ризики, які існували на момент обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшились, продовжують існувати, посилюються в силу об`єктивних обставин на кожній наступній стадії судового розгляду.

Також, слід враховувати, що 24 лютого 2022 року указом Президента України №64/2022, у зв`язку з військовою агресією рф проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, який у подальшому продовжений.

Враховуючи вищевказані обставини сторона обвинувачення приходить до висновку, що відносно ОСОБА_4 необхідно продовжити строк тримання під вартою, що забезпечить належне виконання покладених на обвинуваченого обов`язків.

На підставі викладеного, прокурор просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечили щодо задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою. Адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснив, що 28.05.2024 Вінницьким апеляційним судом вирок Вінницького міського суду Вінницької області від 07.12.2023 року щодо ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 110, ч. 1 ст. 111 КК України скасовано та призначено новий судовий розгляд в суді першої інстанції. На даний час обвинувальний акт знаходиться у Вінницькому міському суді Вінницької області на стадії підготовчого засідання. До того ж, прокурором в даному кримінальному провадженні подане клопотання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , оскільки попередній запобіжний захід закінчився.

Слідчий суддя, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Відповідно до ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною 6 цієї статі.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданні сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

2. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

3. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

4. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

5. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

6. У разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Отже, як вбачається з матеріалів клопотання, 27.11.2023 ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області продовжено ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, починаючи з 27.11.2023 року до 25.01.2024 року включно.

07.12.2023 вироком Вінницького міського суду Вінницької області запобіжний захід ОСОБА_4 до набрання вироком законної сили залишено попередній тримання під вартою.

28.05.2024 ухвалою Вінницького апеляційного суду вирок Вінницького міського суду Вінницької області від 07.12.2023 року щодо ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 110, ч. 1 ст. 111 КК України скасовано та призначено новий судовий розгляд в суді першої інстанції.

Постановою № 3 від 07.06.2024 ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 звільнено з-під варти 07.06.2024, відповідно п. 3 ст. 115 КПК України, як особу відносно, якої строк утримання під вартою не продовжено у встановленому законом порядку.

При цьому, клопотання прокурора відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 надійшло до суду 07.06.2024 тобто з порушенням ч. 6 ст. 199 КПК України.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що в задоволені клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_4 - слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст. 183, 186, 193 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання прокурора відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя