Справа №295/9243/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.06.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Житомир) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0002124 від 13.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 414 КК України, та додані до нього матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з процесуальним керівником звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому зазначено, що другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002124 від 13.06.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 414 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.06.2024 близько 09:30 год. військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 курсант ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на території 37 загальновійськового полігону (військова частина НОМЕР_2 ), що у АДРЕСА_1 , під час виконання бойових стрільб з автомата АКМС №АА22238 з умовного укриття, допустив порушення правил поводження зі зброєю, в наслідок чого спричинив тілесне ушкодження лівого плеча курсанта ОСОБА_5 у вигляді «Вогнепального осколкового сліпого поранення лівого плеча».

13.06.2024 у період з 15:20 год. по 15:45 год. проведено огляд місця події на вогневому напрямку №1, який знаходиться на загальному військовому полігоні в.ч. А0339 ( АДРЕСА_2 ), під час якого вилучено автомат АКМС № НОМЕР_3 з магазином без маркувань, чорного кольору, які поміщено та запаковано до прозорого поліетиленового пакету, прошитого ниткою та скріпленого биркою з підписами понятих.

В подальшому, 13.06.2024 у період з 16:25 год. по 16:40 год. проведено огляд місця події в ординаторській хірургічного відділення Житомирського військового госпіталю, під час якого вилучено частину металевого об`єкту, який схожий на уламок від кулі та який поміщено до сейф пакету № 100174255.

13.06.2024 в рамках кримінального провадження № 0002124 від 13.06.2024 постановою слідчого ОСОБА_3 вищевказані речі та предмети визнані речовим доказом.

В судове засідання слідчий не з`явився, подав до суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи без участі, клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся згідно з вимогами КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого іде воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, користування, розпорядження) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Наявні у клопотання матеріали свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання відчуження, знищення чи пошкодження майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

З урахуванням викладеного, оскільки майно, на яке слідчий просить накласти арешт, може бути використане як доказ на підтвердження обставин, що підлягають встановленню під час кримінального провадження, взявши до уваги стадію досудового розслідування, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно арешт.

Керуючись ст. ст. 98, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вказані у клопотанні предмети, вилучені під час оглядів місця подій 13.06.2024, які були проведенні на території загального військового полігону в.ч. А0339 ( АДРЕСА_2 ) та в Житомирському військовому госпіталі, а саме на:

- автомат АКМС № НОМЕР_3 з магазином без маркувань, чорного кольору, які поміщено та запаковано до прозорого поліетиленового пакету, прошитого ниткою та скріпленого биркою з підписами понятих;

частину металевого об`єкту, який схожий на уламок від кулі та який поміщено до сейф пакету № 100174255.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1