Справа № 728/859/24 Головуючий у І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/4823/170/24
Категорія - щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР . Доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А

16 квітня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Чернігівського апеляційного суду в складі:

Головуючого-суддіОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

Розглянула у письмовому провадженні в м. Чернігові апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Бахмацького районного суду Чернігівської області від 02 квітня 2024 року,

В С Т А Н О В И Л А :

Цією ухвалою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого відділу ВП №1 (м. Бахмач) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відмовляючи у задоволенні скарги, слідчий суддя вказав на те, що викладені в заяві ОСОБА_5 обставини були ретельно перевірені, відомостей, які б вказували на наявність ознак кримінального правопорушення встановлено не було, а відтак у службових осіб слідчого відділу ВП №1 (м. Бахмач) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області відсутні підстави для внесення вказаної заяви до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою зобов`язати уповноважену особу (слідчого) відділення поліції №1 в м. Бахмач Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області внести відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за її заявою від 23 березня 2024 року та розпочати досудове розслідування.

Аргументує тим, що ухвала слідчого судді є незаконною, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з ч. 2 ст. 55 КПК України, права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Під час досудового розслідування потерпілий має право на негайне прийняття і реєстрацію заяви про кримінальне правопорушення, визнання його потерпілим, отримувати від уповноваженого органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію тощо.

На думку апелянтки, правовою підставою для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення є заява потерпілої. При цьому, сумнівним вважає висновок суду про відсутність факту вчинення кримінального правопорушення, адже факт зникнення її майна вхідних дверей до будинку, є встановленим, оскільки двері були, а потім їх не стало.

Вважає, що слідчий суддя фактично взяв на себе оцінку доказів по даній справі і зробив висновки щодо події злочину, складу злочину, його кваліфікації, винуватості чи невинуватості особи, яку потерпіла підозрює у його вчиненні, що явно виходить за межі повноважень слідчого судді і є істотним порушенням процесуального закону.

У п. 3 прохальної частини апеляційної скарги ОСОБА_5 просили про проведення апеляційного розгляду у письмовому провадженні, на виклик в апеляційний суд не прибула.

Прокурор також не виявив бажання брати участь в апеляційному розгляді справи.

На підставі ч. 1 ст. 406 КПК України, колегія суддів вважає за необхідне розглянути апеляційну скаргу та ухвалити судове рішення за результатами письмового провадження.

Відповідно до положень ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Разом з тим, у ч. 2 ст. 3 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом офісу Генерального прокурора України № 298 від 30 червня 2020 року, чітко передбачено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, як помилково вважає апелянт, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою/особами такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти і зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, не допускається.

Прийняття та реєстрація заяви чи повідомлення про вчинення кримінального правопорушення не є тотожним поняттю внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, як помилкового вважає апелянт.

З матеріалів справи убачається, що 23 березня 2024 року ОСОБА_5 було подано заяву до відділення поліції №1 м. Бахмач Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області про вчинення щодо її власності кримінального правопорушення, а саме крадіжки дверей до її приватного будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Повідомлення про скоєння кримінального правопорушення було прийнято на місці події керівником оперативно-слідчої групи слідчим ОСОБА_6 , про що було складений відповідний протокол та зареєстровано в ІТС ІПНП за №1431.

В ході перевірки за заявою ОСОБА_5 було опитано саму заявницю, яка пояснила, що 23.03.2024, близько 12 год., вона виявила відсутність склопакету у вхідних дверях будинку на першому поверсі за адресою АДРЕСА_1 . Зауважила, що місце, де був установлений склопакет у дверях, було затягнутим поліетиленовою плівкою. У вказаних діяннях вона підозрює колишнього чоловіка ОСОБА_7 .

Під час опитування ОСОБА_7 пояснив, що за вказаною адресою він проживає із дружиною, яка на даний час вагітна, та трьома малолітніми дітьми. Щодо пошкодження склопакету, вказав, що склопакет у дверях було пошкоджено вітром, так як двері не зачинялися та їх постійно відчиняло вітром і вони стукались об стіну будинку. Ні він, ні члени його родини до пошкодження склопакету не мають ніякого відношення.

Таким чином, службовими особами відділення поліції №1 м. Бахмач Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області були повністю виконані положення ч. 4 ст. 214 КПК України заява ОСОБА_5 була прийнята, зареєстрована, проведена перевірка та заявниці надана відповідь.

Як слідує зі змісту положень ст. 214 КПК України, саме слідчий або прокурор наділені повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. До Єдиного реєстру досудових розслідувань не можуть бути внесені всі без винятку повідомлення про вчинення кримінальних правопорушень, як безпідставно вважає ОСОБА_5 , ці відомості мають бути перевірені слідчим або прокурором, щоб гарантувати кожній особі захист від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є злочинами та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторони, кваліфікуючі ознаки та інше.

За викладеними заявницею обставинами було проведено перевірку та за її результатами 28 березня 2024 року складена Довідка про результати розгляду звернення ОСОБА_5 , в якій вказано про відсутність в діях ОСОБА_7 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та кримінального правопорушення. Прийнято рішення про закінчення перевірки за даним зверненням, про що 01 квітня 2024 року повідомлено ОСОБА_5

ОСОБА_5 відмовлено у внесенні відомостей, викладених у її заяві, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки заява не містить відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

До того ж, зникнення склопакету з вхідних дверей, як було встановлено під час проведення перевірки, і зникнення вхідних дверей, як намагається переконати заявниця в апеляційній скарзі, є різними обставинами, розцінюються судом як маніпулювання фактами, які ОСОБА_5 намагається висвітлити в зручному для себе форматі.

Разом з тим, кожне повідомлення про вчинення кримінального правопорушення має бути обґрунтованим та підтвердженим тими доказами, які достатні на етапі вирішення питання про наявність чи відсутність ознак можливого вчинення кримінального правопорушення, відомості про яке у подальшому можуть бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Без дотримання цих вимог будуть порушені права громадян, які будуть беззахисними перед безпідставними та непідтвердженими звинуваченнями.

Під час судового розгляду слідчий суддя перевірив наведені ОСОБА_5 фактичні обставини, які вона вважає кримінально карними діями свого колишнього чоловіка, про що надав обґрунтовану відповідь, як того і вимагають положення кримінального процесуального законодавства в частині обґрунтованості та вмотивованості судового рішення. За межі наданих йому повноважень, як помилково вважає ОСОБА_5 , слідчий суддя не виходив.

Проаналізувавши викладені заявницею обставини, які вона вважає вчиненням кримінального правопорушення, мотиви органу досудового розслідування при відмові у внесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, доводи слідчого судді на спростування доводів заявниці, колегія суддів приходить до висновку, що твердження ОСОБА_5 ґрунтуються на суб`єктивній оцінці та ставленні до зазначених у заяві про вчинення кримінального правопорушення обставин, та не містять конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, які б давали підстави для кваліфікації дій будь-якої особи за будь-якою зі статей Кримінального кодексу України та навіть Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Помилковим є переконання ОСОБА_5 , що вона наділена безмежними правами на звернення з будь-якою заявою, вказавши, що визначена нею особа (особи) вчинила кримінальне правопорушення і ці відомості беззастережно мають бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки всі питання щодо місця звернення та форми цих звернень чітко регламентовані нині діючим кримінальним процесуальним Законом, що повністю узгоджується з практикою Європейського Суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Проте, у справі «Мельник проти України» Європейський суд наголосив, що право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Враховуючи викладене, оскільки заява ОСОБА_5 була прийнята та зареєстрована відділенням поліції №1 в м. Бахмач Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області, викладені у ній доводи були перевірені, заявниці було відмовлено у внесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань з тих підстав, що повідомлення про вчинення кримінального правопорушення не містило жодних об`єктивних даних, які дійсно свідчили про вчинення кримінального правопорушення, а слідчий суддя перевірив доводи заявниці та надав вмотивовані відповіді на всі аргументи скарги, за відсутності порушень вимог кримінального процесуального закону, які тягнуть за собою скасування ухвали слідчого судді, а також таких порушень, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, апеляційний суд приходить до висновку, що ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою та зміні або скасуванню не підлягає.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 404-406, 409, 422, 424 КПК України колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Бахмацького районного суду Чернігівської області від 02 квітня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого відділу ВП №1 (м. Бахмач) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області, без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та касаційному оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_8 ОСОБА_9 ОСОБА_10