УХВАЛА

05 березня 2024 року

м. Київ

справа № 182/2800/23

провадження № 51-1188 ск 24

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 на вирок Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 липня 2023 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 28 листопада 2023 року,

встановив:

На електронну пошту Верховного Суду надійшла касаційна скарга захисника ОСОБА_4 , в якій останній порушує питання про перегляд вироку Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 липня 2023 року та ухвали Дніпровського апеляційного суду від 28 листопада 2023 року щодо ОСОБА_5 .

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), колегія суддів дійшла висновку, що її подано без додержання приписів зазначеної статті.

Згідно з вимогами п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК, в касаційній скарзі має бути наведено обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судових рішень.

Відповідно до ст. 438 КПК підставами для зміни або скасування судових рішень судом касаційної інстанції є: істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність і невідповідність призначеного судом покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі обвинуваченого. При вирішенні питання про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статтями 412-414 цього Кодексу.

Посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати конкретні порушення закону, що є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи, тобто не тільки висунути на підтвердження допущених судом порушень переконливі факти, але й аргументувати як саме ці порушення істотно позначилися на законності та обґрунтованості судового рішення. Крім цього, вимагаючи скасування судового рішення та призначення нового судового розгляду в суді відповідної інстанції, особа у касаційній скарзі має вказати, яким чином таке скасування дозволить виправити порушення, на які вона посилається.

Як убачається зі змісту касаційної скарги, захисник ОСОБА_4 зазначає про незаконність вироку Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 липня 2023 року та ухвали Дніпровського апеляційного суду від 28 листопада 2023 року щодо ОСОБА_5 через невідповідність призначеного судом покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого. При цьому не наводить таких порушень КПК, які з огляду на положення статей 414, 419 КПК слугували б підставою для скасування або зміни оскаржуваних судових рішень.

Відсутність у скарзі належного обґрунтування, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.

Згідно з положеннями п. 5 ч. 2 ст. 427 КПК касаційна скарга повинна містити вимоги особи, яка її подала, із зазначенням того, яке рішення має прийняти суд касаційної інстанції.

Такі вимоги мають відповідати приписам ст. 436 КПК, згідно з якими суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право: 1) залишити судове рішення без зміни, а касаційну скаргу - без задоволення; 2) скасувати судове рішення і призначити новий розгляд у суді першої чи апеляційної інстанції; 3) скасувати судове рішення і закрити кримінальне провадження; 4) змінити судове рішення.

Так, захисник ОСОБА_4 просить скасувати вирок місцевого суду і ухвалу суду апеляційної інстанції, та призначити засудженому ОСОБА_5 більш м`яке покарання, а саме покарання у виді позбавлення волі на строк 7 років, що фактично є вимогою про зміну судових рішень.

Таким чином, вказана вимога щодо результатів розгляду поданої касаційної скарги, не узгоджується з приписами ст. 436 КПК.

Положеннями ч. 6 ст. 427 КПК передбачено, що до касаційної скарги додаються її копії з додатками в кількості, необхідній для надіслання сторонам кримінального провадження і учасникам судового провадження. Ця вимога не поширюється на засудженого, який тримається під вартою.

Так, касаційна скарга захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах засудженого ОСОБА_5 подана шляхом її направлення через електронну пошту, при цьому скаржник не врахував, що до касаційної скарги потрібно долучати її копії з додатками в кількості, необхідній для надіслання сторонам кримінального провадження та учасникам судового провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 427 КПК якщо особа не бажає брати участі у касаційному розгляді, вона зазначає про це в касаційній скарзі, проте зі змісту касаційної скарги не вбачається думка особи щодо бажання чи небажання брати участь у касаційному розгляді.

За таких обставин, колегія суддів вважає за необхідне залишити без руху касаційну скаргу, надавши захиснику строк для усунення недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд

постановив:

Касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 на вирок Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 липня 2023 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 28 листопада 2023 року щодо ОСОБА_5 , залишити без руху і встановити строк для усунення недоліків протягом десяти днів із дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_6 ОСОБА_7 ОСОБА_3