Справа 288/1094/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2024 року . смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

старшого слідчого СВ - ОСОБА_4 ,

підозрюваної - ОСОБА_5 ,

законного представника ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

психолога ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в смт. Попільня Житомирської області клопотання старшого слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внесене до ЄРДР в кримінальному провадженні № 0000065 від 06.05.2024 року, відносно ОСОБА_5 ,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15, пунктом 13 частини 2 статті 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Попільнянського районного суду Житомирської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

На обґрунтування клопотання старший слідчий СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітан поліції ОСОБА_4 зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що неповнолітня ОСОБА_5 , будучи особою, яка раніше вчинила умисне вбивство та була засуджена 24.04.2024 року Брусилівським районним судом Житомирської області за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, із застосуванням ст. 69 КК України, до покарання у вигляді 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнена від відбування покарання з випробуванням на строк 2 роки, належних висновків для себе не зробила, на шлях виправлення не стала та вчинила замах на умисне вбивство за наступних обставин.

Так, 06.05.2024 року близько 00 годин 00 хвилин у неповнолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка перебувала за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 , на ґрунті ревнощів, виник злочинний умисел направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_9 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, у вказаний день неповнолітня ОСОБА_5 , з метою полегшення вчинення кримінального правопорушення, заздалегідь взявши із собою кухонного ножа, сховавши його під одяг, близько 00 годин 20 хвилин прийшла до будинку по АДРЕСА_1 , у якому проживає ОСОБА_9 . Після цього, перебуваючи у спальній кімнаті житлового будинку за вказаною адресою, ОСОБА_5 , на ґрунті ревнощів, почала висловлювати ОСОБА_9 словесні претензії, вичікуючи момент для завдання ударів ножем. Надалі, 06.05.2024 року близько 00 годин 30 хвилин ОСОБА_5 в момент, коли ОСОБА_9 обернувся до неї спиною, діючи з прямим умислом, маючи на меті, та бажаючи настання наслідків у вигляді смерті останнього, умисно нанесла ножем два удари гострою частиною леза ножа в область задньої поверхні грудної клітки, спричинивши ОСОБА_9 тілесні ушкодження у вигляді двох колото-різаних, непроникаючих ран задньої поверхні грудної клітки, які відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень з короткочасним розладом здоров`я.

В цей момент в кімнаті вказаного житлового будинку на ліжку відпочивав ОСОБА_10 , який від вказаного шуму прокинувся та побачивши вказану подію, підбіг до неповнолітньої ОСОБА_5 та силоміць повалив її на підлогу, після чого виштовхав її із будинку.

Таким чином, неповнолітня ОСОБА_5 виконала усі дії яка вважала необхідними для доведення злочину до кінця, але з незалежних від її волі обставин, а саме через супротив ОСОБА_11 , не змогла довести до кінця свій злочинний умисел направлений на протиправне заподіяння смерті іншій людині, в результаті чого смерть ОСОБА_9 не настала та останнього було госпіталізовано до реанімаційного відділення КНП «Попільнянська лікарня» Попільнянської селищної ради, де останньому надано кваліфіковану медичну допомогу.

Своїми умисними діями, які виразились у закінченому замаху на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині - ОСОБА_9 , вчинене особою, яка раніше вчинила умисне вбивство, ОСОБА_5 вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України.

Так, 07.05.2024 року відносно ОСОБА_5 , ухвалою Попільнянського районного суду Житомирської області обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб, без визначення розміру застави, а саме до 04 години 05 хвилин 04.07.2024 року.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України підтверджуються наступними доказами: - протоколом огляду від 06.05.2024 року, в ході якого в будинку за місцем проживання ОСОБА_9 , по АДРЕСА_1 , було зафіксовано сліди вчинення злочину та вилучено речові докази; - протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 ; - протоколом допиту свідка ОСОБА_11 в ході якого останній розповів про відомі йому обставини вчинення злочину; - протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , в ході якого остання повідомила відомі їй обставини вчинення кримінального правопорушення; - протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_5 , в ході якого остання вину визнала повністю та розповіла про обставини вчинення злочину; - висновками судово-медичної, імунологічних та медико криміналістичних судових експертиз; - протоколами проведення слідчих експериментів за участі підозрюваної, потерпілого та свідка; - речовими доказами.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні визначено до 06.07.2024 року. Матеріали кримінального провадження 26.06.2024 року відкрито стороні захисту у порядку ст. 290 КПК України. Термін тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні закінчується 04 липня 2024 року.

Таким чином, починаючи з 26.06.2024 року строк досудового розслідування у відповідному кримінальному провадженні не рахується у зв`язку з виконанням вимог ст. 290 КПК України.

З огляду на те, що приписи ст. 290 КПК України наразі не виконано у зв`язку з особливою складністю кримінального провадження, що робить процес ознайомлення з матеріалами тривалим у часі, а ризики, які обумовлювали необхідність застосування підозрюваній запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, продовжують мати місце, закінчити досудове розслідування наразі неможливо з об`єктивних причин.

Окрім того, після ознайомлення сторін з матеріалами кримінального провадження існує необхідність виконати вимоги ст. ст. 291-293 КПК України, а саме, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, вручити вказані процесуальні документи стороні захисту та направити до суду.

Не виключено, що сторона захисту може вчиняти спроби затягування (ухилення) від отримання обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, штучно створюючи умови для завершення строку тримання під вартою підозрюваної.

Таким чином, спрогнозувати час, необхідний для виконання вимог ст.ст. 290-293 КПК України неможливо, що обумовлює необхідність продовження строків тримання під вартою на 60 днів.

Системне тлумачення п. 5 ч. 1 ст. 3, ст.ст. 197, 199, 219, 290 КПК України свідчить, що у разі, якщо матеріали кримінального провадження відкриті сторонам для ознайомлення в межах строку досудового розслідування, слідчий суддя, з урахуванням усіх обставин кримінального провадження, не обмежений в можливості продовжити строк тримання під вартою на 60 днів.

Враховуючи те, що строк дії застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою спливає 04.07.2024 року, при цьому досудове розслідування триває та ризики, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України продовжують існувати, сторона обвинувачення ставить питання про необхідність продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, встановленого ухвалою слідчого судді Попільнянського районного суду Житомирської області від 07.05.2024 року.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, віднесено за класифікацією до особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років позбавлення волі або довічним позбавленням волі.

На даний час, ризики встановлені ухвалою слідчого судді не зменшились та не змінились, зокрема: - неповнолітня ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, оскільки вчинений нею злочин, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років та неповнолітня підозрювана усвідомлює міру покарання, яка їй загрожує, а також має слабкі соціальні зв`язки, характеризується негативно; - неповнолітня ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілого ОСОБА_9 , так як перебуває з ним у дружніх (романтичних) відносинах та свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , з якими проживає в одному населеному пункті; - неповнолітня ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється, оскільки вже притягувалася до кримінальної відповідальності за злочин проти життя та здоров`я.

Тобто, відповідно до вищевикладеного, заявлені ризики, передбачені п.п 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися, що виправдовує тримання ОСОБА_5 під вартою.

Варто також врахувати наявність, особу підозрюваної, спосіб вчинення кримінального правопорушення та вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення під час іспитового строку.

Таким чином, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , зухвалість та резонансність злочину, з метою запобігання наявних вищевказаних ризиків неможливо застосувати до останньої більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою. Даний вид запобіжного заходу необхідно продовжити ОСОБА_5 , не виходячи з каральних міркувань, а лише з метою виконання підозрюваної покладених на нею процесуальних обов`язків та запобігання наявним ризикам.

На даний час, відсутні підстави вважати, що строки тримання особи під вартою в рамках даного кримінального провадження виходять за рамки розумних.

У ході досудового розслідування не зникли ризики, передбачені п. п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження наявні підстави для продовження строку тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_5 , оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Таким чином, орган досудового розслідування має всі підстави вважати, що обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, не забезпечить виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків та не зможе запобігти її спробам переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілих та свідків, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення.

На підставі викладеного старший слідчий СВ просить продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб, без визначення розміру застави.

Слідчий суддя, заслухавши думку старшого слідчого СВ, прокурора, законного представника та психолога, які просили задовольнити дане клопотання, підозрюваної та її захисника, які заперечували щодо продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просили обрати більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, дослідивши матеріали клопотання та оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення клопотання по суті, приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження № 0000065 від 06.05.2024 року, відносно ОСОБА_5 підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15, пунктом 13 частиною 2 статті 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Попільнянського районного суду Житомирської області від 07.05.2024 року застосовано до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави згідно вимог п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України.

Відповідно до статті 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людини підкреслює, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Під час розгляду клопотання слідчим та прокурором на підставі матеріалів кримінального провадження, долучених до клопотання та досліджених в судовому засіданні, доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України.

На даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваної, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості саме для встановлення вини чи її відсутності у особи у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Крім того, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення перевірялась 07.05.2024 року слідчим суддею Попільнянського районного суду Житомирської області при обранні ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У поданому клопотанні старший слідчий СВ вказувала на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшилися.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, зокрема в пункті 36 рішення від 20 травня 2010 року у справі «Москаленко проти України», суд зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено обвинуваченим, у разі визнання їх винними, в скоєнні злочинів, в яких вони обвинувачуються, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду. У справі «Ілійков проти Болгарії» ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

З урахуванням вимог частини 5 статті 199 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що заявлені раніше ризики не зменшились або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Із системного аналізу змісту ч. 2 ст. 177 і п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу в частині встановлення наявності заявлених стороною обвинувачення ризиків суд керується стандартом доведення «достатні підстави».

Таким чином, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною зазначених дій. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрювана обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вона має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Вирішуючи питання доцільності продовження тримання підозрюваної ОСОБА_5 під вартою, слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст.177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого їй кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких слідчим суддею було обрано підозрюваній запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не відпали.

При цьому, слідчий суддя також враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року, в якій Суд зазначив, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилятись від слідства.

Зокрема, підозрювана ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання лише у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років (ч. 2 ст. 115 КК України), може вдатися до відповідних дій.

Згідно з ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовженим слідчим суддею в межах строків досудового розслідування.

У відповідності до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Згідно ч. 3 ст. 219 КПК України строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст. 290 цього Кодексу, не включаються у строки досудового розслідування.

Згідно зі ст. 203 КПК України ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим Кодексом.

З огляду на наведені положення законодавства, враховуючи те, що 26.06.2024 року матеріали кримінального провадження відкрито стороні захисту у порядку ст. 290 КПК України, з якими сторона захисту на даний час не ознайомилася, враховуючи об`єм матеріалів кримінального провадження, його тяжкість та складність, слідчий суддя приходить до висновку, що обґрунтованим є продовження строку тримання підозрюваної ОСОБА_5 під вартою на строк 60 днів, що в цілому забезпечить можливість виконання вимог ст.ст. 290-293 КПК України та не призведе до необґрунтованого тримання під вартою підозрюваної поза межами строків досудового розслідування та відповідного судового контролю.

Водночас, відповідно до вимог ч. 4 ст.183 КПК України, враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя, продовжуючи підозрюваній строк тримання під вартою, вважає за можливе не визначати розмір застави.

За таких обставин слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено наявність обставин, передбачених ч. 3 ст. 199 КПК України, що виправдовують подальше тримання підозрюваної ОСОБА_5 під вартою строком на 60 днів.

Керуючись Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод; ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 199, 205, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб, тобто до 24 серпня 2024 року включно до 04 години 05 хвилин, без визначення розміру застави.

Копію ухвали про продовження строку дії запобіжного заходу вручити підозрюваній негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її оголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Слідчий суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1