Справа № 296/7614/19
У Х В А Л А

Іменем України

16 травня 2024 року.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарю судового засідання ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_7 за ч.3 ст. 185, ч.3 ст. 186, ч.3 ст. 357 КК України та ОСОБА_6 за ч.3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді у Корольовському районному суді м. Житомира перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_7 за ч.3 ст. 185, ч.3 ст. 186, ч.3 ст. 357 КК України та ОСОБА_6 за ч.3 ст. 185 КК України.

У судовому засіданні прокурор просила розглянути та задовольнити її клопотання, подане суду 14.03.2024 року про звернення застави в розмірі 168160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень, внесеної на користь ОСОБА_7 , в дохід держави посилаючись на наступне.

У ході досудового розслідування ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 23.10.2020 ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначено розмір застави 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому виразі складає 168160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень в національній грошовій одиниці. В разі внесення застави покладено на обвинуваченого ОСОБА_7 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора або суду залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; уникати від спілкування зі свідками, потерпілим чи іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні.

В подальшому, 02.12.2021 ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_7 вчергове продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів із встановленням розміру застави в розмірі 168 160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень.

30.12.2021 року ОСОБА_7 звільнений з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

В той же час обвинуваченим ОСОБА_7 обов`язки, покладені на нього вказаною ухвалою суду від 02.12.2021 року, порушені.

Так, під час судового розгляду ОСОБА_7 неодноразово не з`являвся в судові засідання без поважних причин, приводи відносно останнього залишилися невиконаними, за місцем проживання останній відсутній, що вказує на переховування від суду та спроби ухилитися від понесення покарання за вчинене кримінальне правопорушення.

Враховуючи, що обвинуваченим ОСОБА_7 були порушені обов`язки, покладені на нього ухвалою суду, прокурор просила звернути заставу, внесену заставодавцем ОСОБА_8 на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Житомирській області на користь ОСОБА_7 у розмірі 168160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень в дохід держави та зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України.

Захисник ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення клопотання прокурора про звернення застави в дохід держави.

Захисник ОСОБА_5 підтримав думку колеги адвоката ОСОБА_4 ..

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав думку свого захисника.

При розгляді клопотання прокурора про звернення застави, внесеної на корись ОСОБА_7 , в дохід держави суд бере до уваги наступне.

ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які відносяться до категорії тяжких злочинів та кримінального проступку, за які йому загрожує покарання до восьми років позбавлення волі. Обвинувачений неодноразово протягом тривалого часу не з`являвся до суду, про наявність відносно нього даного кримінального провадження, яке слухається в суді по суті був обізнаний, долею справи не цікавився та про причини своєї неявки суд не повідомляв, ухвалою суду був оголошений у міжнародний розшук.

Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 23.10.2020 ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначено розмір застави 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому виразі складає 168160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень в національній грошовій одиниці. В разі внесення застави покладено на обвинуваченого ОСОБА_7 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора або суду залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; уникати від спілкування зі свідками, потерпілим чи іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні. В подальшому, 02.12.2021 ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_7 вчергове продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів із встановленням розміру застави в розмірі 168 160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень.

30.12.2021 року ОСОБА_7 звільнений з-під варти у зв`язку з внесенням на його користь застави у сумі 168160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень.

Відповідно до вимог абз. 3 ч. 4 ст. 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

При цьому, на підозрюваного у разі внесення застави були покладені обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора або суду залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; уникати від спілкування зі свідками, потерпілим чи іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні.

Отже, судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_7 , будучи обізнаним про наявність відносно нього кримінального провадження, яке знаходиться на стадії судового розгляду, у судові засідання не з`являється, про причини неявки суду не повідомляє, таким чином ухиляється від явки до суду, у зв`язку з чим вже оголошений судом у міжнародний розшук.

Заходами забезпечення кримінального провадження є, у тому числі, запобіжні заходи (пункт 9 частини 2 статті 131 КПК). Застава є одним із видів запобіжних заходів (пункт 3 частини 1 статті 176 КПК).

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.

При порушенні умов такого запобіжного заходу як застава процедура його застосування включає також застосування заходів кримінально-процесуальної відповідальності. Так, у разі порушення умов застави - вона звертається в дохід держави (частина 8 статті 182 КПК).

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу (частина 9 статті 182 КПК).

З наведеного вище слідує, що звернення застави в дохід держави є невід`ємною складовою зміни запобіжного заходу в вигляді застави, яка передбачена частинами 8 та 10 статті 182 КПК, та охоплюється поняттям застосування запобіжного заходу в вигляді застави.

У зв`язку із викладеним, звернення застави в дохід держави має (із врахуванням особливостей цього заходу) відповідати встановленим правилам застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В ч. 3 ст. 182 КПК України вказано, що при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Заставодавцем ОСОБА_8 внесено заставу за обвинуваченого ОСОБА_7 , 1986 р.н.. Обвинуваченого звільнено з-під варти саме на підставі факту внесення заставодавцем грошових коштів. Запобіжний захід у виді тримання під вартою змінено на заставу, яка є запобіжним заходом для підозрюваного (обвинуваченого) до часу її повернення заставодавцю або до її звернення в дохід держави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України (частина 8 статті 182 КПК).

Метою припису частини 8 статті 182 КПК є запобігання порушенню підозрюваним покладених на нього обов`язків шляхом застосування заходу кримінально-процесуальної відповідальності за таке порушення. У той же час метою звернення застави в дохід держави не є відшкодування шкоди, у завданні якої особа підозрюється.

Водночас зі змісту частини 8 статті 182 КПК вбачається, що в ній при описі обов`язків, у разі порушення яких передбачено застосування санкції у вигляді звернення застави в дохід держави, використані формулювання, як у множині, так і в однині. Зокрема, неявка за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи неповідомлення про причини своєї неявки як підстава для звернення застави в дохід держави зазначено як одноразову дію.

При цьому суд звертає увагу, що застава є безстроковим запобіжним заходом, тому її строк не може бути визначний ухвалою суду, і вона без визначення строку забезпечує виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (частина 7 статті 42 КПК).

Отже, у разі порушення умов такого запобіжного заходу як застава (зокрема, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого без поважних причин та не повідомив заздалегідь про причини своєї неявки), суд вправі застосувати заходи кримінально-процесуальної відповідальності - звернути заставу (її частину) в дохід держави.

З огляду на викладене клопотання прокурора обґрунтовано правовими підставами, доведено, що ОСОБА_7 на виклики до суду не з`являється, заставодавець не виконав своїх обов`язків щодо забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого, а тому суд приходить до переконання, що вимога прокурора про звернення застави в дохід держави є законною та обґрунтованою належними й допустимими доказами, а тому підлягає задоволенню.

Таким чином, заставу, внесену за обвинуваченого ОСОБА_7 , 1986 р.н., з урахуванням клопотання прокурора, слід звернути в дохід держави.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 194, 202 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про звернення застави в дохід держави задовольнити.

Заставу в розмірі 168160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень, внесену 30 грудня 2021 року заставодавцем ОСОБА_8 за обвинуваченого ОСОБА_7 , 1986 р.н. на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області, визначену ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 23.10.2020 року (та вчергове продовжену дію обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів із встановленням розміру застави 02.12.2021 ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира) звернути в дохід держави та зарахувати її до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м.Житомира протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1