Справа № 953/4478/24
н/п 1-кс/953/3844/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" травня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні суду клопотання старшого слідчого СВ Харківського районного управління поліції № 1 ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000852 від 23.05.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Севастополя, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

24.05.2024 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого СВ Харківського районного управління поліції № 1 ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування, із визначенням розміру застави у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та у разі сплати застави покладення обов`язків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що Харківським районним управлінням поліції № 1 ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000852 від 23.05.2024 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 23.05.2024 близько о 05.10 годин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись біля літнього майданчика кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , де свою діяльність здійснює ТОВ «Ресторація номер один», , маючи умисел, спрямований на умисне знищення та пошкодження чужого майна, шляхом підпалу, усвідомлюючи при цьому суспільно - небезпечний характер та наслідки своїх дій, передбачаючи реальну можливість настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді знищення та пошкодження чужого майна та заподіяння майнової шкоди та бажаючи цього, діючи умисно, вважаючи, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, за допомогою невстановлених засобів підпалив зовнішню дерев`яну частину літнього майданчика, в результаті чого вогнем знищений літній майданчик кафе та пошкоджений фасад будівлі кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташований за адресою: АДРЕСА_2 чим ТОВ «Ресторація номер один» заподіяна матеріальна шкода.

Після чого ОСОБА_5 з місця скоєння кримінального правопорушення зник.

23.05.2024 о 13 год. 35 хв. ОСОБА_5 фактично затриманий, в порядку визначеному ст. 208 КПК України та 24.05.2024 останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Як зазначає сторона обвинувачення, обґрунтованість повідомленоїОСОБА_5 підозри підтверджується наступними доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 23.05.2024; заявою ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення; протоколом огляду відеозапису з камер відеоспостереження ФОП ОСОБА_8 ; протоколами допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_9 .

Сторона обвинувачення зазначає, що в ході досудового слідства встановлена наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого у вказаному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримала подане клопотання, просила про його задоволення.

Захисник підозрюваного при вирішенні клопотання покладалася на розсуд суду, проте враховуючи неадекватну поведінку підозрюваного, відсутність медичних даних про психічний стан її підзахисного, просила забезпечити право затриманого ОСОБА_5 до якісної психіатричної допомоги, а саме на проведення психіатричного огляду в Харківській міській медичній частині №27 Державної установи "Центр охорони здоров"я державної кримінально-виконавчої служби України" Філії у Харківській та Луганській областях із залученням лікаря-психіатра, а у разі потреби інших лікарів, та у разі підтвердження необхідності надання психіатричної допомоги підозрюваному в умовах стаціонару, забезпечити право на доступ до якісної психіатричної допомоги в умовах стаціонару.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані докази, встановив, що Харківським районним управлінням поліції № 1 ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000852 від 23.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 23.05.2024, підозрюваний ОСОБА_5 фактично був затриманий 23.05.2024 о 13 год. 35 хв., в порядку ст. 208 КПК України.

24.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, а саме: умисному знищенні та пошкодженні чужого майна, вчиненому шляхом підпалу.

За результатами розгляду даного клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів.

ПовідомленаОСОБА_5 підозра, станом на час розгляду даного клопотання, відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).

Слідчий суддя зазначає, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні таких правопорушень, які вирішуються судом при ухваленні вироку, відповідно до вимог ч. 1 ст. 368 КПК України, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

З огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, суд лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього заходу забезпечення кримінального провадження.

Щодо існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя також вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваного ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, потерпілих у вказаному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, яке є тяжким злочином. Санкція ч. 2 ст. 194 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років.

Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 сукупності з іншими обставинами.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, потерпілого, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного або інших зацікавлених осіб, як на свідків, так і на інших невстановлених органом досудового розслідування осіб.

Також достатньо обґрунтованим є ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, оскільки ОСОБА_5 не має офіційного джерела доходу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Суд не ігнорує ті аргументи, які наводяться стороною захисту, проте в даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог громадського інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваного виконання процесуальних рішень у справі.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

При цьому слідчий суддя зазначає, що при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

З огляду на зазначене, суд вважає, що конкретні обставини даного кримінального провадження, характер та тяжкості злочинів, у яких підозрюється ОСОБА_5 , дані про його особу, сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення обвинуваченим виконувати покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи існування зазначених ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим укримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, враховуючи, що дії ОСОБА_5 , за вчинення яких повідомлено підозру, носять характер тяжкого кримінального правопорушення проти власності, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому суд обирає для нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Даних про неможливість підозрюваного ОСОБА_5 перебувати в умовах СІЗО за станом здоров`я на час розгляду клопотання до суду не надано.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України, суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, ризиків, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, визначає заставу достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України - в розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 242 240,00 грн. (3 028 x 80 = 242 240). Такий розмір застави буде гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

В порядку ст. 206 КПК України, доручити процесуальному керівнику у кримінальному провадженні № 0000852 від 23.05.2024 забезпечити невідкладне проведення огляду ОСОБА_5 із залученням лікаря психіатра, а в разі потреби інших лікарів.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Харківського районного управління поліції № 1 ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000852 від 23.05.2024, - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів до 21 липня 2024 року включно.

Визначити суму застави в розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 242 240,00 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн., які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (код одержувача: 26281249; банк одержувача: ДКСУ м. Київ; МФО одержувача: 820172; р/р. ua0006674 (справа № 953/4478/24, н/п 1-кс/953/3844/24) до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з м. Харкова, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до територіальних органів Державної міграційної служби України паспорт громадянина України для виїзду за кордон на своє ім`я.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Роз`яснити заставодавцю, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене законом покарання до десяти років позбавлення волі, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.

Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку підозрюваного; забезпечувати явку належно повідомленого підозрюваного, обвинуваченого, до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, та суд про причини неявки підозрюваного, обвинуваченого.

Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суду про зміну свого місця проживання або перебування.

Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого підозрюваного обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Зобов`язати старшого слідчого СВ Харківського районного управління поліції № 1 ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_5 про тримання під вартою останнього.

Встановити строк дії ухвали до 21 липня 2024 року включно.

В порядку ст. 206 КПК України, доручити процесуальному керівнику у кримінальному провадженні № 0000852 від 23.05.2024 забезпечити невідкладне проведення огляду ОСОБА_5 із залученням лікаря психіатра, а в разі потреби інших лікарів.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним ОСОБА_5 - в той же строк, але з моменту вручення йому копії цієї ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1