Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/638/2024 Справа № 641/1304/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2024 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора-стажиста на посаді прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000095 від 29.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшло вказане клопотання в обґрунтування якого прокурор посилається на те, що 28.02.2024 до ЧЧ відділу поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області надійшов рапорт ДОП СП ОСОБА_4 про те, що в ході розгляду матеріалів ЖЄО № 2538 від 17.02.2024 з заявою про вчинення кримінального правопорушення звернувся ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в якій він просить вжити заходів до чоловіка на ім`я ОСОБА_6 , який 17.02.2024 заходячись у кафе за адресою: АДРЕСА_1 наніс йому тілесні ушкодження.

Під час досудового розслідування допитано в якості потерпілого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який в ході свого допиту пояснив, що 17.02.2024 приблизно о 15:30 він знаходився у приміщенні кафе без назви, яке розташоване у приміщенні зупинки громадського транспорту за адресою: м. Харків, просп. Байрона, 179/1, де розпивав спиртні напої. Приблизно у цей час до кафе зайшов невідомий потерпілому чоловік та після покупки пляшки горілки підійшов до малознайомого потерпілому чоловіка на ім`я ОСОБА_7 та запитав у останнього чи не хоче той вибачитися перед ним. Після запитання ОСОБА_8 за що він повинен вибачитися, чоловік наніс ОСОБА_9 приблизно три удари кулаком своєї правої руки у обличчя. ОСОБА_5 підійшов до чоловіка зі сторони спини останнього та поклавши обидві свої руки на його плечі направив до виходу, говорячи, щоб останній пішов з кафе. ОСОБА_5 разом з чоловіком вийшли з приміщення кафе та у цей момент, чоловік одразу різко розвернувся обличчям до ОСОБА_5 та стоячи на відстані менше пів метру від потерпілого наніс йому удар ножом, який він тримав у своїй правій руці у область ребер з лівої сторони ОСОБА_5 . Далі чоловік знову замахнувся ножом у бік потерпілого, щоб ще раз нанести йому удар, однак ОСОБА_5 схопив своєю правою рукою праву руку чоловіка, з його внутрішньої сторони над ліктем, а своєю лівою рукою схопив лезо ножа та потягнув руку чоловіка донизу к землі. Тоді чоловік вирвав силою від потерпілого свою руку, тримаючи ніж у руці та побіг у бік будинку АДРЕСА_2 . Далі ОСОБА_5 викликали карету швидкої невідкладної допомоги, яка після надання першої медичної допомог госпіталізували потерпілого до КНП «МКБЛ № 17» ХМР, де його прооперували.

В ході досудового розслідування 04.03.2024 в період часу з 14:50 по 15:10 ст. дізнавачем СД ОСОБА_10 проведено огляд місця події у приміщенні службового кабінету № 99 сектору дізнання відділу поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, пров. Івана Лещенкова, 12, в ході якого потерпілий ОСОБА_5 надав для огляду та вилучення наступні свої речі: 1) Кофту чорного кольору з капюшоном. В передній частини кофти мається пошкодження у вигляді розрізу наскрізного тканини розміром 2,7 см., яке знаходиться з лівої частини на відстані 16,8 см. від лівого бокового шву кофти. Також на кофті мається пляма круглої форми круглої форми діаметром 3 см. х 2,2 см. , яка знаходиться лівіше і нижче від розрізу на відстані 3,7 см. від нижнього кута розрізу. На передній частині кофти мається накладна кишеня , яка знаходиться посередині у нижній частини кофти з пошкодженням у вигляді порушення строчки шву з тлівого кута зверху кишені розміром 2 см. Нижня частина кофти та рукави мають манжети у вигляді резинок. На капюшоні кофти маються плями у вигляді нечітких забруднень та 1 пляма круглої форми діаметром 0,8 см. х 0,5 см. з лівої сторони капюшона. 2) Лонгслів (кофта з довгим рукавом, без капюшона) чорного кольору, горловина якого виконана у вигляді манжетної резинку. На лонгсліві мається пошкодження у вигляді розрізу тканини з передньої частини лонгсліва розміром 2 см., який знаходиться з лівої сторони лонгсліву на відстані 14,6 см. від бокового шву, з лівої сторони та 24,6 см. від нижнього краю лонгсліву. Лівіше від верхньої частини розрізу на відстані 1,8 см. мається пляма круглої форми діаметром 4 см. х 4,6 см.; 3) Футболка чорного кольору на передній частині якої мається принт зеленого з білим та червоним кольорами овальної форми з написами на іноземній мові. З передньої частини футболки мається пошкодження у вигляді розрізу тканини розміром 2,1 см., який знаходиться на відстані 12,8 см. від верхньої частини розрізу до нижнього шва пахви з лівої сторони. Від нижньої частини футболки до нижнього краю розрізу 38,3 см. Бокові шви футболки відсутні. Усі речі знаходяться у вживаному стані. Після огляду усі речі поміщено до прозорого спец. пакету WAR 1800719, опечатано, нанесено пояснювальний напис та засвідчено підписами учасників слідчої дії.

Власник майна: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без місця реєстрації, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

В ході досудового розслідування винесено постанову про визнання речовими доказами вищевказаного майна виявленого та вилучено у ОСОБА_5 в ході проведення огляду місця події 04.03.2024 за адресою: м. Харків, пров. Івана Лещенкова, 12, як предмети, які могли берети на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор вважає, що вилучене під час проведення огляду місця події майно є предметом кримінального провадження та має доказове значення.

Прокурор та володілець майна в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду клопотання були повідомлені належним чином. При цьому учасниками справи було подано заяву про розгляд клопотання без їх участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

З аналізу норм п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Разом із тим, статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Як зазначено у клопотанні, вилучені речі мають вагоме значення для досягнення мети доказування у даному кримінальному провадженні, а саме, мають силу речових доказів та зберегли на собі сліди злочину.

Європейський суд з прав людини, неодноразово підкреслював, що у разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь та на рішення ЄСПЛ у справі «Новоселецький проти України» (Заява №47148/99, рішення від 22.02.2005, остаточне рішення від 22.05.2005) Європейський суд з прав людини вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар .

Відповідно до пунктів 69,73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

З матеріалів вбачається, що є достатні підстави вважати, що речі, вказані у клопотанні відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а тому на думку суду, є достатньо підстав вважати, що вилучені речі потерпілого, вказані прокурором у клопотанні, мають доказове значення у кримінальному провадженні, зберегли на собі сліди злочину та на них необхідно накласти арешт з метою забезпечення збереження.

Керуючись вимогами ст. ст. 98, 170-175, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора-стажиста на посаді прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.

Накласти арешт на кофту чорного кольору з капюшоном чорного кольору з пошкодженням у вигляді розрізу тканини; лонгслів чорного кольору з пошкодженням у вигляді розрізу тканини; футболку чорного кольору з пошкодженням у вигляді розрізу тканини, поміщене до прозорого спец. пакету WAR 1800719.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на прокурора-стажиста на посаді прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1