справа № 361/8873/23
провадження № 1-кс/361/195/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2024 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши заяву представника обвинуваченої ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 , у справі №361/8873/23 провадження №1-кс /361/145/24,

в с т а н о в и в:

У провадженні судді Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5 перебуває скарга адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність службової особи Броварської окружної прокуратури Київської області.

До початку розгляду справи ОСОБА_4 подав заяву про відвід судді ОСОБА_5 .

В обґрунтування доводів заяви зазначається, що раніше, 12.02.24 року, сторона скаржника заявила обґрунтований відвід слідчому судді ОСОБА_5 з мотивів недовіри зокрема, в частині відсутності розгляду справи «судом встановленим законом» в розумінні п.1 ст.6 Конвенції 1950 року.

У свою чергу, слідчий суддя ОСОБА_6 , відмовила у задоволенні заяви про відвід судді ОСОБА_5 . Ухвалу судді ОСОБА_6 від 13.02.24 заявник вважає незаконною і не обґрунтованою, винесеною за наявності конфлікту інтересів.

Заявник вважає, що слідчий суддя ОСОБА_5 усвідомлював або повинен був усвідомлювати, що ухвала судді ОСОБА_7 від 13.02.24 є явно незаконною, і не вжив відповідних заходів реагування, натомість вирішив продовжити розгляд справи в якості незаконного слідчого судді.

Обставини, що викладені вище, викликають у заявника сумнів стосовно того, що суддя може забезпечити достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу своєї безсторонності, а також ухвалити законне, обґрунтоване та справедливе судове рішення.

Заявник в судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи. Його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Суддя ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи. Його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України регламентовано, що фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Розглянувши заяву про відвід судді Броварського міськрайонного суд Київської області ОСОБА_5 , суд доходить наступного висновку.

У своїй заяві адвокат ОСОБА_4 вказує на підстави відводу судді передбачені пунктом 4 частини 1 ст.75 КПК України, відповідно до якого суддя не може брати участі в кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

У відповідності до ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим, такий відвід розглядає інший суддя цього суду (ч.1,2 ст.81 КПК України).

Стаття 75 КПК України містить вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

За приписами стаття 75 КК України обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні зазначено:

1. Слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичом чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

2. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

За змістом п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про небезсторонність суду.

Вимога "безсторонності", згідно з прецедентною судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Білуха проти України", "Салов проти України", "Мироненко проти України", "Фельдман проти України") характеризується двома критеріями: по-перше, суд (суддя) повинні бути суб`єктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи; по-друге, бути об`єктивно безстороннім тобто, суд повинен гарантувати виключення будь-якого обґрунтованого сумніву стосовно його безсторонності.

Важливим питанням є довіра, яку в демократичному суспільстві суди мають викликати в громадськості (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Довіра це суб`єктивне ставлення особи на підставі внутрішнього переконання з урахуванням зовнішніх обставин й цілком очевидно, що дії та рішення, які судом вчинені в межах закону, але в супереч інтересам однієї зі сторін, сприймаються цією стороною як негативні й у зв`язку з цим викликають недовіру до суду.

При цьому, можливість переконання особи у протилежному залежить не тільки від обґрунтування законності вчинених судом дій, а й від бажання та здатності особи сприймати це обґрунтування та розуміти дії, які можуть не відповідати її прямим інтересам.

Відповідно до п.2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів 19.05.2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та соціальної ради ООН 27.07.2006 року №2006/23, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до ст. 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ черговим з`їздом суддів України 22.02.2013 року, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат справи.

Судом встановлено, що у своїй заяві про відвід судді, адвокат ОСОБА_4 вказує обставини, які на його погляд, свідчать про неможливість головуючим у справі суддею ОСОБА_5 забезпечити достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу своєї безсторонності з огляду на те, що ця справа безпосередньо зачіпає інтереси його колеги - судді ОСОБА_6 , відносно якої ОСОБА_3 звернулась із заявою про вчинення кримінального правопорушення. Тобто, суддя ОСОБА_5 не може зберігати абсолютну об`єктивність та неупередженість, в особистому конфлікті між ОСОБА_3 та суддею ОСОБА_6 , буде діяти з мотивів суддівської корпоративної солідарності, тобто, виключно в інтересах своєї колеги - судді ОСОБА_6 .

З урахуванням позиції заявника, в даному випадку суд має встановити, чи є розгляд суддею ОСОБА_5 скарги адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність службової особи Броварської окружної прокуратури Київської області обставиною, що викликає обґрунтовані сумніви в його упередженості.

Упередженість, як вбачається із формулювань ст. 77 КПК України, може виникнути у зв`язку з наявністю у судді родинних, професійних зв`язків, іншого процесуального статусу, попередньою участю у цьому провадженні тощо. Обставини, які викликають сумнів в неупередженості судді, мають бути обумовлені фактами відповідного питання, що розглядається, або бути пов`язаними з ними та має свідчити про наперед визначене ставленням до чого-небудь.

Як зазначав Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Тимошенко проти України», «Ходорковський проти Росії», структура Конвенції ґрунтується на презумпції добросовісності дій органів державної влади країн - учасниць. Дійсно, будь-яка державна політика чи окремий захід може мати «прихований мотив», а презумпція добросовісності є спростованою. Однак, заявник, який стверджує, що його права і свободи були обмежені з неналежних підстав, повинен переконливо довести, що справжня мета державних органів була не такою, як її було проголошено (або яка може обґрунтовано припускатись, виходячи з контексту). Простої підозри про те, що державні органи користувались своєю владою для іншої мети, ніж та, що передбачена Конвенцією, недостатньо, щоб довести порушення статті 18 Конвенції.

Суд вважає, що під час розгляду заявленого відводу, заявник не надав достатньої інформації щодо можливих видимих ознак упередженості судді ОСОБА_5 , тому суд не може вважати такі сумніви сторони захисту об`єктивно виправданими. Отже заява адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.75, 76, 80, 81, 372 КПК України,-

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 у справі №361/8873/23 провадження №1-кс /361/145/24,- відмовити.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1