Провадження № 1-кс/461/2340/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.04.2024 року м. Львів

Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Львові заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_7 від розгляду клопотання слідчого у кримінальному провадженні №0000290 від 20 вересня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111, ч. 1 ст. 161, ч. 2 ст. 436 КК України -

в с т а н о в и в :

в провадженні слідчого судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_7 знаходиться клопотання слідчого в ОВС 2-го слідчого відділу Управління СБ України у Львівській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000290 від 20 вересня 2023 року про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_3 .

16.04.2024 ОСОБА_3 подала заяву про відвід слідчого судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_7 від розгляду вищевказаного клопотання.

Подану заяву обґрунтовує тим, що при визначенні складу суду порушено порядок автоматизованого розподілу судової справи. Відтак вважає, що існують сумніви в неупередженості слідчого судді Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_7 . Просить заяву задоволити на підставі ст.75 КК України.

ОСОБА_3 та її захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_7 підтримали, просили суд заяву задоволити.

Слідчий та прокурор у судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_7 заперечили, вважають таку безпідставною, необґрунтованою та такою, що не підлягає до задоволення.

Заслухавши пояснення учасників справи, вивчивши наявні матеріали клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини 1 ст.124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюється виключно судами. При здійснені правосуддя судді незалежні і підкоряються лише закону. Однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення, крім випадків, встановлених законом (ст.ст. 126, 129 Конституції України).

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка закріплює право на справедливий суд, кожна людина має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Відповідно до статті 80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід подаються одразу після встановлення підстав такого відводу. Відвід повинен бути вмотивований.

Судом встановлено, що слідчий в ОВС 2-го слідчого відділу Управління СБ України у Львівській області ОСОБА_5 , за погодженням прокурора, звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_3 , на строк 60 діб, без визначення розміру застави.

Клопотання слідчого про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_3 передано слідчому судді ОСОБА_7 на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 15.04.2024.

Заявляючи відвід слідчому судді, заявник покликається на те, що при визначенні складу суду порушено порядок автоматизованого розподілу судової справи.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.

Нормами ч.3 ст.26 КПК України визначено, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Відповідно до Засад використання автоматизованої системи документообігу Галицького районного суду м. Львова, затверджених рішенням зборів суддів Галицького районного суду м. Львова № 7 від 21 жовтня 2015 року, раніше визначеному в судовій справі слідчому судді передаються усі клопотання органу досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Оскільки, ОСОБА_7 визначений системою автоматизованого розподілу слідчим суддею у кримінальному провадженні №0000290 від 20 вересня 2023 року, ним здійснюється судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у даному кримінальному провадженні, клопотання слідчого про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_3 передано слідчому судді для розгляду відповідно до Засад використання автоматизованої системи документообігу Галицького районного суду м. Львова, відтак суд вважає, що покликання ОСОБА_3 щодо порушення порядку автоматизованого розподілу є безпідставними.

Заява про відвід повинна бути мотивована, а відтак має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Вимога мотивувати відвід означає, що особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення слідчого судді, судді від участі у судовому провадженні.

Європейський Суд з прав людини у своїх рішеннях у справах «Мироненко і Мартенко проти України», «Білуха проти України», «Рудніченко проти України» вказав на те, що наявність безсторонності (неупередженості) суду має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується поки не надано доказів протилежного.

Неупередженість є ключовою характеристикою судді, головною ознакою судової влади та основою судового процесу і вважається очевидним фактом. Презумпція неупередженості має значну вагу. Особа, яка заявляє про упередженість, повинна бути здатна довести реальну або очевидну відсутність неупередженості у судді. Але простої заяви недостатньо, необхідно навести достовірні докази. Особиста думка або незгода з рішеннями судді не є доказом упередженості. У будь-якому випадку, припущення щодо упередженості є правовим питанням, яке має бути винесеним на розгляд суду. За виключенням надзвичайних обставин, заява про справжню або можливу упередженість не є питанням поведінки судді.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість.

Оцінюючи доводи ОСОБА_3 в їх сукупності, суд вважає, що зазначені підстави є непереконливими для відводу слідчого судді ОСОБА_7 , оскільки вони не випливають із співіснування достатньо чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту, тобто не кореспондуються з нормами ст. 75 КПК України, а особиста безсторонність судді презюмується поки не надано доказів протилежного, наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (рішення «Коробов проти України» від 21.10.2011, «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978), що застосовується при оцінці доказів.

Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку, що заява про відвід слідчого судді не є вмотивованою, оскільки не містить достатніх, належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність таких підстав відводу, що передбачені ст. 75 КПК України. Окрім того, не встановлено інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_7 , а тому у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 75, 80, 81, 372, 376 КПК України, суд -

у х в а л и в:

у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_7 - відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 19 квітня 2024 року.

Суддя ОСОБА_1