Справа №295/9686/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.06.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участі секретаря с/з - ОСОБА_2 , розглянув винесене в кримінальному провадженні

№ 0001933 від 21.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, старшим слідчим відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , клопотання про арешт майна, та додані до клопотання матеріали,-

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на велосипед без р.н, який належить ОСОБА_5 ( НОМЕР_1 ), з метою недопущення відчуження, розпорядження та користування зазначеним транспортним засобом.

В клопотанні слідчий зазначив, що 20.06.2024 року, близько 12 год. 20 хв., поблизу будинку 21, по вулиці Саєнко, водій ОСОБА_6 , керуючи автомобілем Chevrolet Lacetti, р.н. НОМЕР_2 , рухаючись по вулиці Саєнка зі сторони провулку 2-га Мар?янівська лінія в напрямку вулиці Якова Зайка, не був уважний за кермом, не слідкував за дорожньою обстановкою та не реагував на її зміну, внаслідок чого, допустив наїзд на велосипедиста ОСОБА_5 , який рухався в попутному напрямку. Внаслідок події, ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження та був госпіталізований до лікувального закладу м. Житомира.

В ході проведення огляду місця ДТП, працівниками СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області було вилучено транспортний засіб, а саме - велосипед без р.н та поміщено на територію ГУНП в Житомирській області.

Оскільки велосипед без р.н. зберіг на собі сліди, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, існують достатні підстави вважати, що він є доказом вчинення кримінального правопорушення.

В ході досудового розслідуванні, з метою проведення повного, об?єктивного та неупередженого дослідження всіх обставин вказаної ДТП, необхідно провести ряд експертних досліджень, зокрема - експертизу технічного стану автомобіля, експертизу механізму та обставин ДТП та судово-трасологічну експертизу

Відповідно до ч. 5 ст. 237 КПК України, велосипед без р.н, який належить ОСОБА_5 ( НОМЕР_1 ), та був вилучений та поміщений на майданчик тимчасового тримання автомобілів ГУНП в Житомирській області, що за адресою: АДРЕСА_1 , слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області 20.06.2024 року, при огляді місця дорожньо-транспортної пригоди, та направлений на відповідальне зберігання за вказаною вище адресою, і відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України, даний транспортний засіб вважається тимчасово вилученим майном.

В судове засідання слідчий не з?явився, додав до клопотання заяву про розгляд клопотання без його участі, у зв?язку з великим трудовим навантаженням, в якій зазначив, що клопотання підтримує в повному обсязі, просить задовольнити. Володілець майна у судове засідання не з?явився, що не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на велосипед без р.н, який належить ОСОБА_5 , з метою недопущення відчуження, розпорядження та користування зазначеним транспортним засобом.

Виконання ухвали покласти на старшого слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: