Справа № 202/4374/24
Провадження № 1-кс/202/2480/2024
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
01 квітня 2024 року місто Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджене з начальником управління Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, який має вищу освіту, одружений, працює головою Міжрайонної травматологічної МСЕК № 1 КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» Головного управління охорони здоров`я Дніпропетровської обласної ради, раніше не судимий,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 368 КК України, -
Слідчий відзначає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні даного кримінального правопорушення підтверджується протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій аудіо-, відеоконтролю ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , протоколами допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів, протоколом обшуку кабінету, який був проведений у приміщенні МСЕК за адресою: АДРЕСА_1 та іншими доказами.
Слідчий вважає наявними ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання на строк до десяти років позбавлення волі, нехтує вимогами законів та нормативно-правових актів.
На думку слідчого, застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам.
За цих підстав слідчий просить застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначити йому заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.
Підозрюваний та його захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, вважали, що ризики, на які посилається слідчий та прокурор, недоведені. Тому просили застосувати лише заставу.
Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з огляду на наступне:
В цьому кримінальному провадженні 28 березня 2024 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 368 КК України.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує, що відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Визначаючи обґрунтованість підозри ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя виходить з того, що обґрунтована підозра це такий стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення або навіть винесення вироку.
Так, у рішенні у справі «Нечипорук і И?онкало проти Украі?ни» від 21.04.2011 Європейський суд з прав людини зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостеи?, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою. Підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням.
Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а визначає лише чи є причетність підозрюваного до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.
На переконання слідчого судді, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого правопорушення підтверджується, насамперед, проведеними негласними слідчими (розшуковими) діями аудіо-, відеоконтролем, якими зафіксовано періодичне отримання ОСОБА_4 грошових коштів та їх розподіл між іншими підозрюваними в цьому кримінальному провадженні.
Отже, незалежно від подальшої доведеності підозри ОСОБА_4 чи правової кваліфікації інкримінованого йому діяння сукупність досліджених у судовому засіданні доказів свідчить, що він може бути причетний до одержання неправомірної вигоди з використанням службового становища.
Також слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він підозрюється у вчиненні умисного тяжкого корупційного кримінального правопорушення, а саме систематичному отриманні неправомірної вигоди під час виконання службових обов`язків на посаді голови Міжрайонної травматологічної МСЕК № 1 КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» Головного управління охорони здоров`я Дніпропетровської обласної ради, де він на цей час продовжує працювати, має доступ до відповідних документів, свідки можуть перебувати у залежності від нього.
При вирішенні питання про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати його у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, а також дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, має постійне місце проживання і роботи, є інвалідом ІІІ групи, одружений, тобто має міцні соціальні зв`язки.
Водночас слідчий суддя вважає, що такі соціальні зв`язки не спростовують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки злочин, в якому він підозрюється, є тяжким, корупційним, вчинений під час воєнного стану, протиправна діяльність, яка йому інкримінується, мала систематичний характер, отримала суспільний резонанс, зокрема через засоби масової інформації, щодо отримання членами МСЕК неправомірних вигод за встановлення груп інвалідності, що особливо в період воєнного стану підриває авторитет України перед міжнародними партнерами, якими неодноразово наголошується на необхідності подолання корупції, а також створює в очах суспільства враження щодо можливості ухилення в такий спосіб від мобілізації, що, в свою чергу, може мати негативні наслідки для боєздатності Збройних Сил України та відповідно для держави і суспільства.
Тому, на переконання слідчого судді, застосування до підозрюваного під час досудового розслідування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням йому грошової застави є виправданим.
Слідчий суддя вважає, що з урахуванням злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 , всіх інших обставин кримінального провадження, більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти встановленим ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний не буде обмежений у свободі пересування та комунікації з іншими особами до такого ступеня, що може забезпечити його належну процесуальну поведінку.
Поряд із цим відповідно до частини третьої статті 183 КПК України з урахуванням майнового та сімейного становища підозрюваного, тяжкості кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 242240 грн. (80 х 3028 грн.), за умови внесення якої його можливо звільнити з-під варти.
Слідчий суддя вважає, що такий розмір застави не є непомірним для підозрюваного з огляду на спосіб його життя та рід занять.
Отже, оцінюючи обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню: відносно ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 58 днів у межах строку досудового розслідування з одночасним визначенням застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 242240 грн.
Крім того, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, яка може бути внесена у будь-який момент до 28 травня 2024 року включно, слідчий суддя також вважає за необхідне відповідно до статті 194 КПК України слід покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду, утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-197 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 368 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 58 (п`ятдесят вісім) днів.
Одночасно визначити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали до 28 травня 2024 року включно.
Покласти на ОСОБА_4 у разі внесення застави на строк до 28 травня 2024 року включно наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду, утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали до 28 травня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_19