УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.12.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні Богунського районного суду м. Житомира клопотання слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню №0003402 від 07.11.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

20.12.2023 засобами поштового зв`язку слідчий за погодження з процесуальним керівником звернувся до суду з клопотання, в якому зазначено, що 06.11.2023 в період часу з 08.00 по 15.00 год. не встановлена особа, шляхом віджиму металопластикового вікна, проникла до будинку АДРЕСА_1 , звідки здійснила крадіжку золотих прекрас, чим спричинила ОСОБА_4 майнової шкоди на суму , що встановлюється.

15.11.2023 о 17:01 год. невстановлена особа шляхом віджиму металопластикового вікна до будинку АДРЕСА_2 , проникла в середину, звідки здійснила крадіжку відеокамери "Xiomi", чим спричинила потерпілій ОСОБА_5 майнової шкоди.

15.11.2023 року в період часу з 14:00 по 16:00 невстановлена особа шляхом віджиму металопластикового вікна проникла на територію домоволодіння ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 що за адресою: АДРЕСА_3 , чим було порушено недоторканість житла останнього

В ході проведення оперативно-розшукових заходів та відпрацювання території поряд з місцем скоєння злочину, за адресою: АДРЕСА_4 , було виявлено камери відеоспостереження з яких в подальшому отримано копії відеозаписів на яких виявлено особу чоловічої статі, що з`являється на відео 06.11.2023 року о 13:04 та прямує в бік будинку потерпілої, а в подальшому о 15:18 год. дана особу йде у зворотному напрямку. Також дану особу помічено на камерах відеоспостереження безпосередньо поряд з місцем вчинення злочину. Під час аналізу відеозапису, було встановлено, що дана особа пересувається на автомобілі марки «SKODA OKTAVIA A7» д.н.з. НОМЕР_1 , власником та користувачем якого являється гр. ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , непрацюючого, раніше судимого, мешканця АДРЕСА_5 , який за своєю тілобудовою схожий на особу, що зафіксована на камерах відеоспостереження поряд з місцем вчинення злочину.

18.12.2023 року на підставі ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира в квартирі за адресою: АДРЕСА_5 було проведено обшук, в ході якого було виявлено та вилучено наступне майно: рукавички будівельні чорного кольору, викрутку, кепку бежевого кольору, куртку чорного кольору, дві шапки зеленого кольору, кросівки чорного кольору, грошові кошти в сумі 6000 грн, купюрами по 500 грн., прозорий зіп пакет наповнений різноманітними виробами з золота (кільця, ланцюжки, сережки, хрестики).

В подальшому вищевказані речі було визнано речовими доказами, про що винесено відповідну постанову.

В судове засідання слідчий не з`явився, в прохальній частині клопотання просить проводити розгляд справи без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 18.12.2023 під час проведення обшуку в квартирі за адресою: АДРЕСА_5 , а саме на рукавички будівельні чорного кольору, викрутку, кепку бежевого кольору, куртку чорного кольору, дві шапки зеленого кольору, кросівки чорного кольору, грошові кошти в сумі 6000 грн, купюрами по 500 грн., прозорий зіп пакет наповнений різноманітними виробами з золота (кільця, ланцюжки, сережки, хрестики), які частково належить гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та тимчасово позбавити власника можливості користуватися, відчужувати та розпоряджатися вищевказаним майном.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8 Перекупка