Справа №519/1775/23
У Х В А Л А

01.11.2023 року м. Южне

Слідчий суддя Южного міського суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Южне клопотання слідчого СВ ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.1 ст.301 КК України.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Сичавка, Одеського (Комінтернівського) району Одеської області, українця за національністю, громадянина України, з вищою освітою, зі слів розлученого та має неповнолітню дитину 2006 року народження, зі слів працюючого докером у ДП МТП «Південний», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 01.06.2023 Комінтернівським районним судом Одеської області за ст.124 КК України до 1 року обмеження волі з звільненням від відбуття покарання на підставі ст.75 КК України з іспитовим строком 1 рік, зі слів судимого у квітні 2023 року Комінтернівським районним судом Одеської області за ст.309 ч.1 КК України до 1 року 6 місяців позбавлення волі з звільненням від відбуття покарання на підставі ст.75 КК України,

установив:

Слідчий СВ ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області звернувся до суду з вищевказаним клопотанням.

Вислухавши прокурора, слідчого, які підтримали вищевказане клопотання, підозрюваного, захисника підозрюваного, які заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати запобіжний захід підозрюваному не пов`язаний з позбавленням волі, слідчий суддя дійшов наступного.

Судом встановлено, що слідчим відділенням поліції №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000536 від 22.10.2023 за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.1 ст.301 КК України.

Згідно матеріалів клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до п.11 Положення про дозвільну систему, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №576 від 12.10.1992 порядок придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної зброї, бойових припасів до неї, інших предметів і матеріалів, на які поширюється дозвільна система, у Збройних Силах, інших утворених відповідно до законів України військових формуваннях, Держспецзв`язку, а також у митній службі визначається законами, актами Кабінету Міністрів України та іншими нормативно-правовими актами, у тому числі Міноборони, МВС, інших центральних органів виконавчої влади, які мають у своєму підпорядкуванні військові формування, Адміністрації Держспецзв`язку, і Держмитслужби.

Необхідність отримання дозволів, порядок зберігання, носіння, обліку та використання зброї та боєприпасів передбачено п.2, 7, 8, 9, 10, 11, 12 Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом МВС України від 21.08.1998 №622, зброя, боєприпаси (крім мисливської і пневматичної зброї і боєприпасів до неї, а також спортивної зброї і боєприпасів до неї, що придбаваються громадськими об`єднаннями з дозволу органів внутрішніх справ) не можуть перебувати у власності громадян, громадських об`єднань, міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України; право носіння, зберігання, придбання, виготовлення, ремонт, передача, чи збут вогнепальної зброї, бойових припасів здійснюється на підставі передбачених законом дозволів.

Незважаючи на обізнаність з вимогами наведених вище нормативно-правових актів у ОСОБА_5 в невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 30 жовтня 2023 року, виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Так, реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу, ОСОБА_5 , діючи умисно та протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, знаходячись у невстановленому досудовим розслідуванням місці та у невстановлений час, однак не пізніше 30 жовтня 2023 року, у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб, незаконно придбав 1 (один) корпус ручної гранати «Ф1» (без маркування) та 1 (один) запал типу УЗРГМ-2 з маркуванням на спусковому важелі (82-86УЗРГМ-2 583), які при конструктивному поєднанні утворюють ручну гранату Ф1, яка належить до бойових припасів, після чого став їх незаконно зберігати за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 без передбаченого законом дозволу.

30 жовтня 2023 року в період часу з 21 год. 07 хв. до 22 год. 54 хв., співробітниками поліції проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_5 , а саме житлового домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в ході проведення якого виявлено та вилучено 1 (один) корпус ручної гранати «Ф1» (без маркування) та 1 (один) запал типу УЗРГМ-2 з маркуванням на спусковому важелі (82-86УЗРГМ-2 583), які при конструктивному поєднанні утворюють ручну гранату «Ф1», виготовлені промисловим способом та при конструктивному поєднанні придатні до вибуху.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_5 згідно протоколу про затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення був затриманий 31.10.2023 о 00.30 год., органом досудового розслідування 31.10.2023 повідомлений про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.1 ст.301 КК України та йому 31.10.2023 надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується застосування запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

У судовому засіданні встановлено, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України обґрунтовується протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення відносно ОСОБА_9 від 21.10.2023, в якому остання повідомила про вчинення відносно неї злочину; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 від 23.10.2023, в якому остання вказала на обставини вчинення злочину та на особу, яка його вчинила; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 26.10.2023, в ході якого останній вказав на обставини вчинення злочину; протоколом обшуку житла ОСОБА_5 від 30.10.2023, в ході якого вилучено речові докази, які мають суттєве доказове значення у кримінальному провадженні; протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України; протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_9 від 31.10.2023, в якому остання вказала на додаткові обставини вчинення злочину; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 31.10.2023, в якому останній прямо вказав на обставини вчиненого злочину ОСОБА_5 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 31.10.2023, в якому остання прямо вказала на обставини вчиненого злочину ОСОБА_5 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 31.10.2023, в якому останній вказав про всі обставини проведення обшуку житла ОСОБА_5 , де він був залучений в якості понятого; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 31.10.2023, в якому останній вказав про всі обставини проведення обшуку житла ОСОБА_5 , де він був залучений в якості понятого; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

На даній стадії процесу слідчий суддя позбавлений можливості аналізувати матеріали кримінального провадження та добуті органом досудового розслідування докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дає підстави вважати, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України є обґрунтованою.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.1-5 ч.1 ст.177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 .

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Слідчий суддя дійшов висновку про доведеність існування ризику, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, про що свідчить вагомість доказів про вчинення ним інкримінованого кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного у їх сукупності, зокрема його вік та стан здоров`я, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, оскільки санкція ч.1 ст.263 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, вказаний злочин, відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

Крім того є ризик з боку підозрюваного ОСОБА_5 незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому кримінальному провадженні та належну процесуальну поведінку підозрюваного зможе забезпечити лише найсуворіший запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Більш м`який запобіжний захід, у тому й числі у вигляді нічного домашнього арешту не зможе забезпечити мету застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно із п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вимоги ч.4-5 ст.182 КПК України, тяжкість правопорушення за вчинення якого підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає за необхідне визначити йому заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2023 складає 134200 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент до 30 грудня 2023 року, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області, прокурора або до суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає або перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання слідчому СВ ВП № 4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_7 свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_5 відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Згідно із ч.1 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до ч.2 ст.197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання слідчого СВ ВП № 4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України ОСОБА_5 підлягає задоволенню частково, оскільки слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано пред`явлена підозра у скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, ОСОБА_5 не має офіційної роботи та міцних соціальних зв`язків, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, в зв`язку з чим до нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді взяття під варту, визначивши йому розмір застави.

Враховуючи наведене та керуючись ст.176-178, 182-187, 193-194, 196-197, 202, 205, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого СВ ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.1 ст.301 КК України ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів в межах строку досудового слідства, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту його затримання, тобто з 31 жовтня 2023 року.

Строк дії ухвали - до 30 грудня 2023 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Взяти підозрюваного ОСОБА_5 під варту у залі суду.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2023 складає 134200 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області, прокурора або до суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає або перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання слідчому СВ ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_7 свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації України в Одеській області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Одеського слідчого ізолятора негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого СВ ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_7 , прокурора Доброславської окружної прокуратури Одеської області та слідчого суддю Южного міського суду Одеської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Южного міського суду

Одеської області ОСОБА_1