05 грудня 2023 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника особи, в інтересах якої подана скарга адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із скаргою на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить визнати протиправною бездіяльність уповноваженої особи слідчого відділу ХРУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, зобов`язати уповноважену особу слідчого відділу ХРУП ГУНП в Хмельницькій області невідкладно внести відомості про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України на підставі поданої ОСОБА_4 заяви від 24.11.2023.
Узагальнені доводи скарги.
В обґрунтування скарги представник ОСОБА_4 зазначає, що 24.11.2023 адвокат ОСОБА_3 звернулась до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення.
Кримінально карану поведінку скаржник вбачає у діях ОСОБА_5 , який після розірвання у 2011 році за рішенням суду шлюбу із ОСОБА_4 , укладення нотаріально-посвідченого договору про визнання розміру часток у спільному майні подружжя та затвердження мирової угоди судом про поділ між колишнім подружжям приміщень будинку з надвірними приміщеннями по АДРЕСА_1 , земельної ділянки, розміром 0,1000 га, на якій він розташований, будучи обізнаним про належність після поділу частини земельної ділянки ОСОБА_4 , замовив технічну документацію із землеустрою щодо поділу земельної ділянки площею 0,1000 га, внаслідок чого утворились дві земельні з кадастровими номерами 681010000:11:002:0439, 681010000:11:002:0440 площами по 0,0500 га кожна та зареєстрував на своє ім`я обидві земельні ділянки.
Цими діями на переконання особи, яка подала скаргу, ОСОБА_5 таємно заволодів майновими правами ОСОБА_4 на земельну ділянку, чим вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.185 КК України.
Однак, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені.
З огляду на це, на думку особи, яка подала скаргу, слідчим допущена бездіяльність та не виконані вимоги ст.214 КПК України.
Процесуальні дії суду для підготовки до розгляду скарги.
Задля забезпечення повноти та об`єктивності розгляду скарги слідчим суддею витребувані копії матеріалів перевірки за заявою адвоката ОСОБА_3 від 24.11.2023.
Позиції учасників провадження.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 подану скаргу підтримала, просила задовольнити.
Уповноважена особа ХРУП ГУНП в Хмельницькій області в судове засідання не з`явилася, незважаючи на належне повідомлення про час та місце розгляду скарги.
Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується.
Право та судова практика
Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.
Аналогічні за змістом норми містяться у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.
Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Указане відповідає і правовому висновку Верховного Суду у справі 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, провадження № 51-4229км20, де суд зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.
За положеннями ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.
Оцінка встановлених обставин та відповіді на доводи скарги.
Зазначена у заяві представника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 ід 24.11.2023 інформація про факт можливого вчинення кримінального правопорушення була предметом дослідження органом досудового розслідування під час внесення до ЄРДР відомостей за аналогічними обставинами, про які повідомляла у свій заяві ОСОБА_4 .
Більше того, встановлено, що Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , зверталась до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, у якій виклала аналогічні за суттю обставини та зазначала, що всупереч вимогам ст..214 КК України відомості за ч.4 ст.185 КК України не були внесені до ЄРДР.
Крім цього апеляційний суд зауважив, що слідчий суддя не наділений повноваженнями перебирати на себе функції сторони обвинувачення та вирішувати питання про кваліфікацію кримінального правопорушення, про яке повідомлено у заяві ОСОБА_4 , чи впливати на дізнавача, слідчого, прокурора з наданням вказівок про конкретну кваліфікацію кримінального правопорушення при внесенні відомостей до ЄРДР.
У силу ч.3.ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Здійснюючи повноваження із судового контролю щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя, про що зазначено у наведеному вище висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, зокрема вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
У заяві від 17.05 .2023 як і у заяві від 24.11.2023 також викладене прохання, крім іншого внести відомості до ЄРДР за ч.4 ст.185 КК України.
На час розгляду скарги право на ініціювання кримінального провадження стосовно зазначених обставин учинення кримінального правопорушення забезпечене здійсненням досудового розслідування у кримінальному провадженні.
Встановлення ознак складу злочину, його попередня та/або подальша кваліфікація є виключною прерогативою уповноваженої особи органу досудового розслідування.
У слідчого судді при здійсненні у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні відсутні повноваження на кваліфікацію кримінальних правопорушень за конкретними складами злочинів, які внесені до ЄРДР.
Здійснюючи повноваження із судового контролю щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя, про що зазначено у наведеному вище висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, зокрема вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Інформацією про кримінальне правопорушення є обставини та конкретні факти, викладені у заяві особи про вчинення кримінального правопорушення, які містять ознаки складу кримінального правопорушення.
Однак указаним обставинам за наявності ініційованого кримінального провадження, зокрема у разі підтвердження має надаватися оцінка уповноваженою на здійснення досудового розслідування особою.
Співвідносячи обсяг внесених відомостей до ЄРДР та здійснюючи повноваження на кваліфікацію розслідуваного кримінального правопорушення, тобто встановлення відповідності викладених у заяві про вчинення кримінального правопорушення обставин, здобутих під час досудового розслідування доказів визначеним нормами кримінального закону ознакам складів правопорушень, за які настає кримінальна відповідальність, така особа (слідчий/дізнавач) повинна на підставі зібраних у межах досудового розслідування фактичних даних та проведених слідчих дій проаналізувати чи підтвердилися інші ознаки кримінального правопорушення у діях осіб стосовно фактів, викладених особою чи у самостійно виявлених фактах чи з іншого джерела, обставинах, чи слід спрямовувати досудове розслідування лише щодо розслідування певного факту, який має ознаки кримінального правопорушення та чи слід здійснювати додаткову чи змінювати правову кваліфікацію кримінального правопорушення, яке розслідується.
Такі висновки та позиція слідчого/дізнавача повинні бути зафіксовані у процесуальних документах та бути вмотивованими.
Слід розрізняти обсяг внесених відомостей та повноваження слідчого/дізнавача на кваліфікацію кримінального правопорушення.
Фактично зміст заяви адвоката ОСОБА_3 від 24.11.2023 зводиться до ширшого викладу з використанням змінених формулювань, зокрема щодо заволодіння земельною ділянкою (у заяві від 24.11.2023 зазначено «заволодіння майновими правами на земельну ділянку») тих самих обставин, з якими пов`язується вчинення кримінального правопорушення та необхідності перекваліфікації або додаткової кваліфікації ознак кримінального правопорушення.
Нових обставин вчинення кримінального правопорушення викладена у заяві адвоката ОСОБА_3 від 24.11.2023 інформація, не містить.
Безпідставне, множинне ініціювання кримінальних проваджень за тими самими обставинами, з якими пов`язується вчинення кримінального правопорушення суперечить КПК України та дозволить здійснювати кримінальне переслідування особи щоразу незалежно від результату розслідування.
З огляду на наведене, слідчий суддя вважає необґрунтованими вимоги скарги та аргументи адвоката ОСОБА_3 стосовно зобов`язання уповноваженої особи органу досудового розслідування повторно внести відомості про кримінальне правопорушення, проте за ч.4 ст.185 КК України.
Разом із цим, за наявного законодавчого регулювання, чинний кримінальний процесуальний закон таких повноважень слідчому судді під час розгляду скарги не надає безвідносно до наявності ініційованого кримінального провадження.
Тобто у будь-якому випадку зобов`язувати уповноважену на внесення відомостей до ЄРДР особу, внести відомості за бажаною заявником кваліфікацією кримінального правопорушення, слідчий суддя не може.
Слідчий суддя зауважує, що у силу ст..40, ст..40-1 слідчий/дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.
А тому слідчий/дізнавач не має права безпідставно не здійснювати належну кваліфікацію кримінального правопорушення чи не здійснювати досудове розслідування за всім обсягом внесених відомостей до ЄРДР.
Згідно з ч.4 ст.38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.
Ознаки упередженості слідчого / дізнавача у кримінальному провадженні можуть бути вирішені у процесуальний спосіб шляхом відведення такої особи від здійснення досудового розслідування.
Об`єктивність досудового розслідування забезпечується у силу наданих повноважень відповідно до ст..39 КПК України керівником органу досудового розслідування, який може вживати заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у випадку їх допущення слідчим та забезпеченням згідно із ст..36 КПК України процесуального керівництва прокурором, який перевіряє повноту і законність проведення процесуальних дій, а також повноту, всебічність та об`єктивність розслідування у кримінальному провадженні.
А тому наявність підстав для додаткової чи зміненої кваліфікації має оцінювати слідчий/дізнавач та/або прокурор, забезпечуючи повне, неупереджене, всебічне та об`єктивне розслідування.
З огляду на викладене, аргументи адвоката ОСОБА_3 стовно того, що орган досудового розслідування не здійснює належну правову кваліфікацію кримінального правопорушення не можуть бути взяті до уваги якості підстав для повторного внесення відомостей до ЄРДР.
У зв`язку із наведеним, не слугують підставами для задоволення скарги твердження адвоката ОСОБА_3 у судовому засіданні про неможливість ОСОБА_4 бути потерпілою у кримінальному провадженні за визначеною у цьому кримінальному провадженні кваліфікацією.
Разом із цим, порядок залучення у кримінальному провадженні потерпілого є прерогативою слідчого/прокурора та не є предметом цієї скарги.
Звернення особи, яка бажає ініціювати кримінальне провадження до органу досудового розслідування та/або суду повторно із заявою/повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, яка уже була предметом дослідження, за наведених обставин, є неприйнятним та має вирішуватися у процесуальний спосіб у межах кримінального провадження.
Слідчий суддя зазначає, що регламентований КПК України порядок ініціювання кримінального провадження не може використовуватися для кримінального переслідування особи та досягнення іншої мети, ніж зазначена у ст.2 КПК України.
Ініціювання кримінального переслідування щодо особи за встановлених обставин, є необґрунтованим засобом кримінально-правового примусу та не відповідає приписам кримінального процесуального закону.
Визначені чинним кримінальним процесуальним законом підстави для захисту права особи на ініціювання кримінального провадження під час розгляду скарги не встановлені.
А тому підстав для задоволення скарги та процесуального реагування слідчим суддею, немає.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя