Справа №:755/3069/23
Провадження №: 1-кп/755/929/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" жовтня 2023 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

провівши відкрите судове засідання у залі судових засідань Дніпровського районного суду м. Києва за обвинувальним актом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000767 від 25 лютого 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Велика Вовнянка Таращанського р-ну Київської обл., громадянки України, з середньою спеціальною освітою, не працюючої, не заміжньої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання у місті Києві, раніше судимої: 23 листопада 2020 року вироком Шевченківського районного суду міста Києва за ч. 1 ст. 190 КК України до 200 годин громадських робіт, - у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

захисника обвинуваченої - адвоката ОСОБА_6 ,

обвинуваченої ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває кримінальне провадження за обвинувальним актом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000767 від 25 лютого 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 08 вересня 2023 року обвинуваченій ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 06 листопада 2023 року (включно).

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які продовжують існувати, можливість обвинуваченої впливати на потерпілих, свідків по справі, продовжувати злочинну діяльність, переховуватись від суду.

Потерпіла ОСОБА_5 при вирішенні питання про продовження обвинуваченій ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою поклалась на розсуд суду.

Захисник обвинуваченої - адвокат ОСОБА_6 просив відмовити прокурору у задоволенні його клопотання, та обрати обвинуваченій запобіжний захід у виді домашнього арешту, мотивуючи тим, що відсутні ризики, на які посилається прокурор, обвинувачена не має наміру переховуватись від суду.

Обвинувачена ОСОБА_3 повністю підтримала думку свого адвоката та просила обрати їй запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Обговоривши у судовому засіданні клопотання прокурора, вислухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного.

Розглядаючи клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_3 запобіжного заходу та визначення його виду, суд враховує вимоги кримінального процесуального законодавства України та висновки Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Водночас ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. П.1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Як вбачається з обвинувального акту, ОСОБА_3 обвинувачуються, відповідно до вимог ст. 12 КК України, у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачене покарання від семи до десяти років позбавлення волі.

Також, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, оцінивши у сукупності всі обставини, зокрема, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченою ОСОБА_3 кримінального правопорушення, вік та стан здоров`я обвинуваченої, міцність соціальних зав`язків та її майновий стан, оскільки вона не одружена та позбавлена прав щодо трьох дітей, допитаний у судовому засіданні 18 жовтня 2023 року свідок ОСОБА_7 пояснив, що при затриманні ОСОБА_3 вимагала, щоб він захистив її та повідомив працівникам поліції, що саме він вчинив грабіж. Коли він відмовився, вона розлютилась і в подальшому, будучі під вартою, за відмову, йому неодноразово передавали погрози, у тому числі, що її брат його покалічить; враховуючи тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона обвинувачуються, та те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, враховуючи справжні інтереси суспільства та конкретні обставини кримінального провадження, - суд приходить до висновку, що більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченої, а тому суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора та про необхідність продовження обвинуваченій ОСОБА_3 запобіжного заходу виді тримання під вартою строком на 60 днів з моменту продовження запобіжного заходу, який забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченої ОСОБА_3 та виконання нею, покладених процесуальних обов`язків.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченої ОСОБА_3 , на даному етапі розгляду кримінального провадження, не встановлено та сторонами не доведено.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від 27 лютого 2023 року обвинуваченій ОСОБА_3 , відповідно до вимог ст.ст. 182, 183 КПК України, було визначено заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 680 гривень та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

На цій стадії судового розгляду судом не встановлено підстав для зміни обвинуваченій обраного запобіжного заходу.

На підставі наведеного та, керуючись вимогами ст.ст.176-177, 183, 331, 369-372, 376 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження до обвинуваченій ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк, що не перевищує два місяці, тобто до 16 грудня 2023 року (включно).

Відповідно до вимог ч. 7 ст. 182 КПК України обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі Дніпровського районного суду міста Києва про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від 27 лютого 2023 року з урахуванням того, що з моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, обвинувачена вважається такою, до якої обрано запобіжний захід у виді застави з дією обов`язків, визначених у судовому рішенні від 27 лютого 2023 року.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1