ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/40/24 Справа № 712/123/24 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2024 року м. Черкаси Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі секретаря ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 січня 2024 року про повернення скарги ОСОБА_6 , якою оскаржується постанова дізнавача Сектору дізнання відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_7 від 14 грудня 2023 року про закриття кримінального провадження № 90000044, внесеного до ЄРДР 26.12.2013 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 січня 2024 року повернуто скаргу ОСОБА_6 на постанову дізнавача Сектору дізнання відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_7 від 14 грудня 2023 року про закриття кримінального провадження № 90000044, внесеного до ЄРДР 26.12.2013 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Слідчий суддя вказав, що дана скарга не підсудна слідчому судді Соснівського районного суду м. Черкаси, а тому підлягає поверненню для звернення до слідчого судді, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Не погодившись із вказаним рішенням суду, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Стверджує, що відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області входить до складу Черкаського РУП, тому підстав для повернення скарги у слідчого судді не було.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Як визначено в ч. 1ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Враховуючи, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч.1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст.199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК України), то, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду скарг, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК України тощо).

Наведене, з огляду на положення ч. 6 ст. 9 КПК України, свідчить про те, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування, слідчим суддею розглядаються саме в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

З урахуванням наведеного, скарга ОСОБА_6 на постанову слідчого про закриття кримінального провадження, яка була подана в порядку ст. 303 КПК України, повинна розглядатись слідчим суддею суду за місцем розташування органу досудового розслідування, бездіяльність якого оскаржується.

З матеріалів провадження вбачається, що, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 90000044, внесеного до ЄРДР 26.12.2013 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, здійснювалось відділенням поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області. Дізнавачем сектору дізнання відділення поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 , яке знаходиться у м. Корсунь-Шевченківський, 14.12.2023 прийнято рішення про закриття даного кримінального провадження.

05.01.2024 ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси зі скаргою на вказану вище постанову про закриття кримінального провадження та одночасно просив про поновлення строку на звернення до суду зі скаргою.

Отже, як видно з матеріалів справи, кримінальне провадження розслідувалося, та прийнято рішення про його закриття органом досудового розслідування, який розташований у м. Корсунь-Шевченківський Черкаської області.

Відповідно до п. 1,2 Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 липня 2017 року № 570 слідчі підрозділи Національної поліції України (далі - слідчі підрозділи) є структурними підрозділами апарату центрального органу управління поліції, її територіальних органів - головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві, територіальних (відокремлених) підрозділів головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві (далі - територіальні (відокремлені) підрозділи поліції), які згідно з кримінальним процесуальним законодавством є органами досудового розслідування, які забезпечують досудове розслідування кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності слідчих органів Національної поліції. Слідчими підрозділами є: 1) Головне слідче управління Національної поліції (далі - ГСУ); 2) слідчі управління головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві (далі - слідчі управління); 3) слідчі відділи (відділення) територіальних (відокремлених) підрозділів поліції.

Таким чином органом досудового розслідування у конкретному кримінальному провадженні є не сам правоохоронний орган, до складу якого входить відповідний підрозділ (Національна поліція України, Служба безпеки України, Державне бюро розслідувань, Національне антикорупційне бюро України), а його підрозділ (управління, відділ, відділення), визначений у ч. 1 ст. 38 КПК України.

З постанови про закриття кримінального провадження від 17.12.2023 вбачається, що рішення про закриття кримінального провадження прийнято дізнавачем Сектору дізнання відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_7 , розташованого у м. Корсунь-Шевченківський, вул. Я. Мудрого, 36, що територіально знаходиться в межах юрисдикції Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області. Отже, скаржник звернувся зі скаргою до Соснівського районного суду м. Черкаси, з порушенням визначених правил територіальної підсудності, про що вірно зазначив в оскаржуваній ухвалі слідчий суддя.

Доводи апеляційної інстанції судом взято до уваги. Однак вони не пливають на правильність та об`єктивність рішення суду першої інстанції.

З таких обставин, висновки слідчого судді про повернення скарги на постанову про закриття кримінального провадження №90000044, внесеного до ЄРДР 26.12.2013 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, ґрунтуються на досліджених слідчим суддею обставинах, а саме рішення прийняте у відповідності до вимог кримінального процесуального закону. Підстав для його скасування колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 , залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 січня 2024 року - без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді: