Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2023 року суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_2., за участю секретаря судового засідання ОСОБА_3., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Подільського районного суду м. Києва заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 28 вересня 2023 року у справі № 758/11375/23, -

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 28 вересня 2023 року за результатами розгляду її скарги на бездіяльність уповноважених осіб Подільського УП ГУ НП в м. Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просила виправити описку, а саме:

1)зазначити кваліфікацію кримінальних правопорушень при реєстрації злочину таким чином, яким вона зазначена в заяві про скоєння злочину - ч. 2 та ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 190 КК України;

2)зазначити вхідний номер реєстрації її заяви про скоєння злочину № Г1468 замість № 425-32-19.

Заявник ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 379 КПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Ознайомившись із заявою та дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно із ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Відповідно до правового висновку, висловленого Верховним Судом під час розгляду кримінального провадження № 51-4670во19 (ухвала від 18.11.2019), вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акту правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Отже, судом можуть бути усунуті помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення.

Зі змісту вказаної норми випливає, що виправлення описки є правом, а не обов`язком суду і необхідність її виправлення виникає тоді, коли допущена описка має істотний характер, спотворює текст судового рішення, що може призвести до труднощів або унеможливить його виконання.

Так, в ухвалі слідчого судді від 28 вересня 2023 року вказано заяви номер ОСОБА_1 «425-32-19» оскільки саме він вказаний на вхідному штампі канцелярії Подільського УП ГУНП у м. Києві. Номеру «Г1468» ні на штампі, ні в самому тексті скарги, окрім як в заяві про виправлення описки, не зазначено.

А тому, суд приходить до висновку, що в даному випадку відсутня описка в розумінні ст. 379 КПК України.

Щодо зазначення кваліфікації кримінального правопорушення під час реєстрації заяви ОСОБА_1 про злочин, суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Чинними нормами КПК України не віднесено до повноважень слідчого судді під час розгляду скарги на бездіяльність слідчого питання правової кваліфікації кримінального правопорушення.

Як убачається з тексту ухвали від 28 вересня 2023 року, вона складена у відповідності до вимог ст. 307 КПК України, з посиланнями на норми кримінального процесуального закону та не містить описок чи очевидних арифметичних помилок.

Розглянувши матеріали заяви про виправлення описки, суд дійшов висновку, що ухвала суду викладена у чіткій та зрозумілій формі, не містить будь-яких описок чи арифметичних помилок, а відтак заява ОСОБА_1 про виправлення описки задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного та керуючись ст. 379 КПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 28 вересня 2023 року у справі № 758/11375/23 - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

СуддяОСОБА_2