Справа № 461/2304/22
Провадження № 1-кс/461/900/24
УХВАЛА

09.02.2024 року,слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участі:

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Львові клопотання прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Верхівці Самбірського району Львівської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого заступником директора державного підприємства «Мостиське Військове лісництво», раніше не судимого,

за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000047 від 20 квітня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 367, ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 246 КК України, в межах якого ОСОБА_6 та ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 246 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду із вказаним клопотанням, яке обґрунтовує тим, що заступник директора державного підприємства «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_5 , незважаючи на обов`язок неухильного дотримання вимог законодавства та ч. 2 ст. 19 Конституції України, згідно якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, умисно, всупереч зазначеному, організував незаконну порубку дерев у лісі шляхом використання інших осіб (підлеглих працівників очолюваного ним підприємства, які відповідно до закону не підлягають кримінальній відповідальності за скоєне.

Зокрема, заступник директор ДП «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_5 , діючи умисно, тобто передбачаючи негативні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, будучи належним чином ознайомленим з порядком та правилами відведення ділянок в рубки та здійснення таких, діючи всупереч вимог Санітарних правил в лісах України затверджених постановою КМ України № 555 від 27.07.1995 зі змінами, Лісового кодексу України, Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», організував незаконну рубку дерев за наступних обставин.

Відповідно до наказу директора державного підприємства «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_6 № 13-в від 04.01.2022 «Про створення ланки з відведення та огляду місць заготівлі деревини таксації ділянок в рубку»:

1) З 04.01.2022 затверджено склад спеціалізованої ланки по відводах і таксації лісосік в наступному складі: керівник ланки ОСОБА_5 , член ланки ОСОБА_7 ;

2) Згідно п. 8.3 «Методичних вказівок…», ввести в обов`язки ланки по відводах виконання робіт з огляду місць заготівлі деревини;

3) Забезпечити ланку клеймом для відводу дерев;

4) Для відведення та таксації лісосік не залучати осіб, які в майбутньому будуть організовувати та проводити лісозаготівельні роботи; здійснювати відпуск дерев;

5) Під час проведення робіт з відведення та таксації лісосік присутність майстра обходу лісництва обов`язкова.

Так, заступник директора ДП «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_5 , достовірно знаючи та усвідомлюючи, що відповідно до Санітарних правил в лісах України, відведення ділянок для подальшої санітарної рубки проводиться в рік здійснення таких рубок, але не пізніше ніж за три місяці (з квітня по жовтень та не пізніше одного місяця до початку їх проведення, 27.05.2022 підписав та скерував лист до Державного спеціалізованого лісозахисного підприємства «Львівлісозахист» про направлення спеціалістів лісопатологів до державного підприємства «Мостиське військове лісництво», для проведення лісопатологічного обстеження насаджень на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану лісів, а саме вибіркових санітарних рубок в насадженнях Підприємства.

22.07.2022, на виконання вказаного листа, за участі працівників Державного спеціалізованого лісозахисного підприємства «Львівлісозахист» та працівників державного підприємства «Мостиське військове лісництво», проведено лісопатологічне обстеження насаджень на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану лісів, а саме вибіркових санітарних рубок в насадженнях Підприємства на загальній площі 93,2 га, на підставі якого 25.07.2022 т.в.о. директора Підприємства ОСОБА_8 , склав та підписав перелік заходів з поліпшення санітарного стану лісів у Підприємстві, після чого погодив його у директора Державного спеціалізованого лісозахисного підприємства «Львівлісозахист» та Львівському обласному управлінні лісового та мисливського господарства.

Окрім цього, директор ДП «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_6 , достовірно знаючи та усвідомлюючи, що відповідно до Санітарних правил в лісах України, відведення ділянок для подальшої санітарної рубки проводиться в рік здійснення таких рубок, але не пізніше ніж за три місяці (з квітня по жовтень та не пізніше одного місяця до початку їх проведення, 30.11.2022 підписав та скерував лист до Державного спеціалізованого лісозахисного підприємства «Львівлісозахист» про направлення спеціалістів лісопатологів до державного підприємства «Мостиське військове лісництво», для проведення лісопатологічного обстеження насаджень на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану лісів, а саме вибіркових санітарних рубок в насадженнях Підприємства.

Так, 16.12.2022, на виконання вказаного листа, за участі працівників Державного спеціалізованого лісозахисного підприємства «Львівлісозахист» та працівників державного підприємства «Мостиське військове лісництво», проведено лісопатологічне обстеження насаджень на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану лісів, а саме вибіркових санітарних рубок в насадженнях Підприємства на загальній площі 215,2 га, на підставі якого 19.12.2022, ОСОБА_5 будучи в той час т.в.о. директора Підприємства склав та підписав перелік заходів з поліпшення санітарного стану лісів у Підприємстві, після чого погодив його у директора Державного спеціалізованого лісозахисного підприємства «Львівлісозахист» та Львівському обласному управлінні лісового та мисливського господарства.

Вказані переліки заходів стали підставою для здійснення заступником директора ДП «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_5 у січні 2023 року, незаконних відводів дерев під рубку, складання матеріально-грошових оцінок лісосік та видачі лісорубних квитків.

Відповідно до вимог п. 6 вищезазначених правил, відведення ділянок для подальшої санітарної рубки проводять в рік здійснення таких рубок, не пізніше ніж за три місяці (з квітня по жовтень, не пізніше одного місяця) до початку їх проведення.

У листяних насадженнях за наявності листя на деревах, крім ділянок лісу, які пошкодженні внаслідок стихійного лиха.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що лісопатологічне обстеження насаджень на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану лісів, а саме вибіркових санітарних рубок в насадженнях ДП «Мостиське військове лісництво», проведено 22 липня 2022 року, тоді коли на деревах був листяний покрив. Однак, в порушення вимог п. 6 Санітарних правил в лісах України, відвід ділянок для подальшої санітарної рубки заступником директора ОСОБА_5 був здійснений у січні 2023 року, тоді коли на деревах був відсутній листяний покрив, що унеможливлює визначення сухостійних дерев, чим порушено вказані вимоги при проведенні відводів.

Окрім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що лісопатологічне обстеження насаджень на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану лісів, а саме вибіркових санітарних рубок в насадженнях ДП «Мостиське військове лісництво», проведено 16 грудня 2022 року, тоді коли на деревах був відсутній листяний покрив, що унеможливлює визначення сухостійних дерев, чим порушено вказані вимоги при проведенні відводів заступником директора ОСОБА_5 .

В подальшому, 25.01.2023 заступник директора державного підприємства «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_5 , будучи підлеглою відносно ОСОБА_6 особою, всупереч встановленого порядку, виписав лісорубний квиток № 1 серії ЛЬ ЛРК №026308 на вибіркову санітарну рубку 2023 року в кварталах 36, 37 та 44, який в подальшому було погоджено в порушення вимог встановленого порядку директором підприємства ОСОБА_6 , внаслідок чого у вказаних кварталах підпорядкованими директору підприємства ОСОБА_6 та заступнику директора ОСОБА_5 працівниками ДП «Мостиське військове лісництво» проведено вибіркову санітарну рубку всупереч встановленого порядку.

Внаслідок даних протиправних дій директора підприємства ОСОБА_6 та його заступника ОСОБА_5 працівниками ДП «Мостиське військове лісництво», які не були обізнаними про незаконний характер даного лісорубного квитка, проведено вибіркову санітарну рубку всупереч встановленого порядку, чим порушено цінність захисних функцій насаджень, незалежно від категорії поділу лісів, за рахунок чого локально погіршились екологічні властивості, а саме водоохоронні (водо- та снігорегулюючі), вітрозахисні, снігозахисні, ґрунтозахисні та інші екологічні властивості насадження та як наслідок заподіяно шкоду навколишньому середовищу.

Зокрема, на ділянці лісу у кварталі № 36 у виділі 17 площею 2,0 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №1 від 25.01.2023 серії ЛЬ ЛРК № 026308 зрубано 122 дерев різних порід та діаметрів, внаслідок чого заподіяна шкода лісу, що відповідно до «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» (далі за текстом Такса ), що є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» становить 987 426,94 грн.

Окрім цього, на ділянці лісу у кварталі № 37 у виділі 28 площею 2,0 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №1 від 25.01.2023 серії ЛЬ ЛРК № 026308 зрубано 88 дерев різних порід та діаметрів, внаслідок чого заподіяна шкода лісу, що відповідно до «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» (далі за текстом Такса ), що є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» становить 964 645,91 грн. (дев`ятсот шістдесят чотири тисячі шістсот сорок п`ять гривень 91 копійка).

Окрім цього, на ділянці лісу у кварталі № 44 у виділі 34 площею 1,7 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №1 від 25.01.2023 серії ЛЬ ЛРК № 026308 зрубано та встановлено факт незаконної порубки 23 дерев різних порід та діаметрів, внаслідок чого заподіяна шкода лісу, що відповідно до «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» (далі за текстом Такса ), що є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» становить 390 828,03 грн.

Окрім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що 08.02.2023 ОСОБА_9 , перебуваючи на посаді майстра лісу ДП «Мостиське військове лісництво», будучи підлеглою відносно ОСОБА_6 та ОСОБА_5 особою, не усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, в супереч встановленого порядку виписав лісорубний квиток № 2 серії ЛЬ ЛРК №026309 на вибіркову санітарну рубку 2023 року в кварталі 44, який в подальшому був погоджений в супереч встановленого порядку, тобто незаконно виданий ОСОБА_5 , в наслідок чого на ділянках даного кварталу працівниками ДП «Мостиське військове лісництво» проведено вибіркову санітарну рубку в супереч встановленого порядку.

Внаслідок даних протизаконних дій підлеглими ОСОБА_5 та ОСОБА_6 лісниками, які не були обізнаними про незаконний характер даного лісорубного квитка, проведено санітарну рубку дерев в супереч встановленого порядку, чим порушено цінність захисних функцій насаджень, незалежно від категорії поділу лісів, за рахунок чого локально погіршились екологічні властивості, а саме водоохоронні (водо- та снігорегулюючі), вітрозахисні, снігозахисні, ґрунтозахисні та інші еологічні властивості насадження та як наслідок заподіяно шкоду навколишньому середовищу.

Зокрема, на ділянці лісу у кварталі № 44 у виділі 37 площею 2,6 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №2 від 08.02.2023 серії ЛЬ ЛРК № 026309 зрубано та встановлено факт незаконної порубки 3 дерев різних порід та діаметрів, внаслідок чого заподіяна шкода лісу, що відповідно до «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» (далі за текстом Такса ), що є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» становить 77 664,22 грн.

Таким чином, внаслідок незаконної, порубки 3 дерев різних порід та діаметрів у кварталі № 44 у виділі 37 площею 2,6 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №2 від 08.02.2023 серії ЛЬ ЛРК № 026309 за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства, на території ДП «Мостиське військове лісництво», досліджувані насадження локально знизили свої екологічні властивості. Тобто, з екологічної точки зору, екосистема насадження де було зрубані дерева, зазнала негативних змін (порушень екологічного балансу) і не може бути відновлена до першо-початкового стану в повній мірі, або протягом тривалого періоду.

Окрім цього, на ділянці лісу у кварталі № 44 у виділі 47 площею 2,4 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №2 від 08.02.2023 серії ЛЬ ЛРК № 026309 зрубано та встановлено факт незаконної порубки 6 дерев різних порід та діаметрів, внаслідок чого заподіяна шкода лісу, що відповідно до «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» (далі за текстом Такса ), що є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» становить 180 620,40 грн.

Таким чином, внаслідок незаконної, порубки 6 дерев різних порід та діаметрів у кварталі № 44 у виділі 47 площею 2,4 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №2 від 08.02.2023 серії ЛЬ ЛРК № 026309 за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства, на території ДП «Мостиське військове лісництво», досліджувані насадження локально знизили свої екологічні властивості. Тобто, з екологічної точки зору, екосистема насадження де було зрубані дерева, зазнала негативних змін (порушень екологічного балансу) і не може бути відновлена до першо-початкового стану в повній мірі, або протягом тривалого періоду.

Окрім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що 17.02.2023 ОСОБА_5 , будучи підлеглою відносно ОСОБА_6 особою, діючи спільно з ОСОБА_6 , в супереч встановленого порядку виписав лісорубний квиток № 3 від 17.02.2023 серія ЛЬ ЛРК № 026310 на вибіркову санітарну рубку 2023 року в кварталі 37, який в подальшому був погоджений в супереч встановленого порядку, тобто незаконно виданий, ОСОБА_5 в наслідок чого на ділянках даного кварталу підлеглими ОСОБА_6 та ОСОБА_5 працівниками ДП «Мостиське військове лісництво» проведено вибіркову санітарну рубку в супереч встановленого порядку.

Внаслідок даних протизаконних дій підлеглими ОСОБА_5 та ОСОБА_6 лісниками, які не були обізнаними про незаконний характер даного лісорубного квитка, проведено санітарну рубку дерев в супереч встановленого порядку, чим порушено цінність захисних функцій насаджень, незалежно від категорії поділу лісів, за рахунок чого локально погіршились екологічні властивості, а саме водоохоронні (водо- та снігорегулюючі), вітрозахисні, снігозахисні, ґрунтозахисні та інші еологічні властивості насадження та як наслідок заподіяно шкоду навколишньому середовищу.

Зокрема, на ділянці лісу у кварталі № 37 у виділі 3 площею 0,9 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №3 від 17.02.2023 серія ЛЬ ЛРК № 026310 зрубано та встановлено факт незаконної порубки 13 дерев різних порід та діаметрів, внаслідок чого заподіяна шкода лісу, що відповідно до «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» (далі за текстом Такса ), що є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» становить 289 971,79 грн.

Таким чином, внаслідок незаконної, порубки 13 дерев різних порід та діаметрів у кварталі № 37 у виділі 3 площею 0,9 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №3 від 17.02.2023 серія ЛЬ ЛРК № 026310 за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства, на території ДП «Мостиське військове лісництво», досліджувані насадження локально знизили свої екологічні властивості. Тобто, з екологічної точки зору, екосистема насадження де було зрубані дерева, зазнала негативних змін (порушень екологічного балансу) і не може бути відновлена до першо-початкового стану в повній мірі, або протягом тривалого періоду.

Окрім цього, на ділянці лісу у кварталі № 37 у виділі 12 площею 2,1 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №3 від 17.02.2023 серія ЛЬ ЛРК № 026310 зрубано та встановлено факт незаконної порубки 18 дерев різних порід та діаметрів, внаслідок чого заподіяна шкода лісу, що відповідно до «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» (далі за текстом Такса ), що є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» становить 424 970,39 грн.

Таким чином, внаслідок незаконної порубки 18 дерев різних порід та діаметрів у кварталі № 37 у виділі 12 площею 2,1 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №3 від 17.02.2023 серія ЛЬ ЛРК № 026310 за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства, на території ДП «Мостиське військове лісництво», досліджувані насадження локально знизили свої екологічні властивості. Тобто, з екологічної точки зору, екосистема насадження де було зрубані дерева, зазнала негативних змін (порушень екологічного балансу) і не може бути відновлена до першо-початкового стану в повній мірі, або протягом тривалого періоду. Прокурор вважає, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а тому є необхідність в продовженні дії обов`язків відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив таке задовольнити.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні у задоволенні клопотання просили відмовити, оскільки у тексті клопотання прокурора наявні технічні помилки. Окрім того, захисник вказав, що зазначений у клопотанні обов`язок не відлучатись з домашньої адреси проживання без дозволу слідчого, прокурора є надмірним для підозрюваного, оскільки по суті відповідає запобіжному заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Зазначив, що прокурором не доведено наявність ризику підозрюваного незаконно впливати на свідків, оскільки такі в клопотанні не зазначені. Додатково повідомив, що підозрюваний сумлінно виконує покладені на нього обов`язки.

Слідчий суддя, дослідивши подане клопотання, врахувавши думку учасників провадження, дійшов до висновку про необхідність його задоволення враховуючи наступне.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею було встановлено, що 06 жовтня 2023 року, ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 246 КК України.

15 листопада 2023 року, ОСОБА_5 , повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 246 КК України.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 18.12.2023 року до підозрюваного ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком до 15.02.2024 року.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 09.02.2024 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000047 від 20 квітня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 367, ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 246 КК України, в межах якого ОСОБА_6 та ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 246 КК України, було продовжено до шести місяців, тобто до 15.03.2024 року.

Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Частиною 3 ст. 199 КПК України встановлено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Враховуючи зазначені положення закону, слідчий суддя при вирішенні питання про продовження строку дії покладених на підозрюваного обов`язків, має встановити: 1) обставини які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження строку дії покладених на підозрюваного обов`язків; 2) обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, якою на підозрюваного покладено ряд обов`язків, визначених п. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

У рамках даного кримінального провадження ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 27 ч.4 ст. 246 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

За такого, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність останнього до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування відносно нього запобіжного заходу.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема:

- протоколом огляду місця події на окремих ділянках лісового масиву ДП «Мостиське військове лісництво» від 27.02.2023 р., яким зафіксовано незаконну рубку дерев різних порід;

- матеріалами Державної екологічної інспекції у Львівській області щодо проведення розрахунку обчислення розміру шкоди заподіяної лісу, внаслідок вчинення рубок дерев в ДП «Мостиське військове лісництво» від 17.03.2023;

- протоколом огляду місця події на окремих ділянках лісового масиву ДП «Мостиське військове лісництво» від 12.04.2023 р., яким зафіксовано незаконну рубку дерев різних порід;

- матеріалами Державної екологічної інспекції у Львівській області щодо проведення розрахунку обчислення розміру шкоди заподіяної лісу, внаслідок вчинення рубок дерев в ДП «Мостиське військове лісництво» від 14.04.2023;

- висновком інженерно-екологічної експертизи від 04.08.2023;

- протоколами допитів спеціалістів Державної екологічної інспекції у Львівській області у галузі лісового господарства ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ;

- протоколами допитів спеціалістів лісопатологів ДСЛП «Львівлісозахист» ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ;

- протоколами допитів працівників ДП «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_8 ;

- матеріалами виконання доручення працівників 1 Головного відділу 6 управління Департаменту військової контрозвідки СБУ;

- матеріалами тимчасового доступу до матеріалів відводів та лісопатологічних обстежень;

- листом Державної екологічної інспекції у Львівській області щодо порушень вимог Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою КМУ від 27 липня 1995 р. № 555.

Вказані обставини у їх сукупності дають підстави дійти до висновку, що ОСОБА_5 може бути причетний до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Окрім того, слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу вже було вирішено питання обґрунтованості підозри та існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, з якими погоджується слідчий суддя і на момент розгляду вказаного клопотання.

Ураховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що підозрюваний своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру, міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_5 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акта, а не під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

У клопотанні прокурор посилається на продовження існування ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4 частини 1 статті 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Метою продовження строку покладених на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, є запобігання можливим спробам останнього вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що прокурором в повному обсязі доведене існування ризиків, а саме:

-ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та/або суду обґрунтовується тим, що у разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до семи років, що вже само по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного до втечі;

-ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, обґрунтовується тим, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України), свідки ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу вироку суду. Окрім того, більшість свідків є підлеглими ОСОБА_5 .

Слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

При цьому, наявність у клопотанні прокурора технічних помилок не впливають на висновок слідчого судді про можливість продовження строку дії запобіжного заходу, оскільки такі помилки не мають суттєвого значення та не порушують права підозрюваного.

За такого, вирішуючи питання про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , у зв`язку із застосуванням до нього запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, слідчий суддя виходить з того, що на даний момент ризики, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати, а тому саме такі мінімальні обов`язки, які покладені на підозрюваного, можуть запобігти цим ризикам.

Керуючись ст. ст. 182,183,194,199 КПК України слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Продовжити в межах строку досудового розслідування, тобто до 15 березня 2024 року включно, строк дії обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 18.12.2023 року, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду на кожну вимогу;

- не відлучатися за межі Самбірського району Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками кримінального провадження;

- здати на зберігання до Головного управління ДМС у Львівській області свій паспорт для виїзду за кордон.

Попередити підозрюваного, що в разі невиконання покладених, згідно ухвали слідчого судді, обов`язків, до нього може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід та/або накладене грошове стягнення.

Повний текст ухвали проголошено 13 лютого 2024 року о 16 год. 55 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1