Справа №766/6696/23
н/п 1-кс/766/2300/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.09.2023 року слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Херсонської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 0001960 від 20.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, -

встановив:

Прокурор Херсонської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому просить: поновити пропущений з поважних причин строк звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно. Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: кухонний ніж з рукояткою чорного кольору, який був вилучений в гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та 61 метр кабелю «ТПП 100*2*0,4» чорного кольору, залишивши його у розпорядженні органу досудового розслідування до завершення досудового розслідування та судового розгляду даного кримінального провадження з позбавленням права на його відчуження, розпорядження та користуванням з метою подальшого доказування вчинення вказаного кримінального правопорушення.

В обґрунтування клопотання зазначив, що у провадженні слідчого відділу Херсонського районного управління поліції ГУНП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження № 0001960 від 20.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Херсонського РУП надійшла заява ОСОБА_5 про те, що невідома особа 20.09.2023 біля 16:20год. здійснила крадіжку кабелю «ТПП 100*2*0,4» довжиною біля 70 метрів за адресою м. Херсон, вул. Покришева, буд.57,корп.№3 м. Херсон, вул. Покришева, буд. 57 корп.№2 чим спричинили матеріальну шкоду Херсонській філії АТ «Укртелеком».

20.09.2023 року за адресою АДРЕСА_1 виявлено та вилучено 61 метр кабелю «ТПП 100*2*0,4» та у гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 кухонний ніж з рукояткою чорного кольору. Виявлене вилучено до Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області.

Вищевказані предмети, 61 метр кабелю «ТПП 100*2*0,4» та кухонний ніж з рукояткою чорного кольору, був вилучений з метою подальшого проведення експертних досліджень, пов`язаних із перевіркою вказаного предмету.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Водночас знеструмлення електромережі на території України, в т.ч. м. Херсон та Херсонської області та постійні обстріли міста Херсон військами країни агрессора рф у момент, після проведення огляду місця події об`єктивно унеможливило невідкладно скласти, погодити та направити до слідчого судді зазначене клопотання у відповідності до норм КПК України.

Прокурор в судове засідання не з`явився надав заяву, в якій просить розглянути клопотання без його участі.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України неявка учасників не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуттям в судове засідання осіб, які беруть участь у розгляді вказаного вище клопотання.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Як встановлено в судовому засіданні, що у провадженні слідчого відділу Херсонського районного управління поліції ГУНП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження № 0001960 від 20.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Херсонського РУП надійшла заява ОСОБА_5 про те, що невідома особа 20.09.2023 біля 16:20год. здійснила крадіжку кабелю «ТПП 100*2*0,4» довжиною біля 70 метрів за адресою м. Херсон, вул. Покришева, буд.57,корп.№3 м. Херсон, вул. Покришева, буд. 57 корп.№2 чим спричинили матеріальну шкоду Херсонській філії АТ «Укртелеком».

20.09.2023 року за адресою АДРЕСА_1 виявлено та вилучено 61 метр кабелю «ТПП 100*2*0,4» та у гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 кухонний ніж з рукояткою чорного кольору. Виявлене вилучено до Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області.

Вищевказані предмети, 61 метр кабелю «ТПП 100*2*0,4» та кухонний ніж з рукояткою чорного кольору, був вилучений з метою подальшого проведення експертних досліджень, пов`язаних із перевіркою вказаного предмету.

Підставою арешту майна є те, що вилучене майно постановою слідчого визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження внаслідок вчинення особою кримінального правопорушення, а також позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування особою майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення

Метою арешту майна є збереження вищезазначеного вилученого, що визнано речовим доказом оскільки воно може бути використане, як доказ та має важливе значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

П. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт накладається на майно з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України від 17.09.1997 № 475/97-ВР, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно ст. 131, ч. 1 ст. 170 КПК України засобом забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який полягає у тимчасовому позбавленні за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, 3-1) можливість спеціальної конфіскації (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України), 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вище зазначеної норми закону свідчить, що Кримінальним процесуальним кодексом України чітко передбачені підстави для застосування такого виду забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

У відповідності до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведені обставини, щодо причин пропуску строку подання даного клопотання, а тому у відповідності до ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений.

Слідчий суддя вважає, що вилучене під час проведення огляду майно, має значення для кримінального провадження, так як зберегло на собі сліди злочину, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто містить ознаки речових доказів, зазначених в ст. 98 КПК України. Прокурором доведена необхідність накладення арешту саме на це майно для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, а також, за необхідності, проведення з ним експертних досліджень, зокрема судової трасологічної експертизи.

При цьому, існують обставини щодо необхідності у застосуванні заборон відчуження, користування та розпорядження тимчасово вилученим майном, які є речовим доказом, оскільки не накладення і на вказане майно арешту та відповідно їх подальше повернення володільцю унеможливить подальше проведення відповідних експертних досліджень та може призвести до їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, та, відповідно, до визнання неналежним та недопустимим речовими доказами при подальшому судовому розгляді вказаного кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 167, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання прокурора Херсонської окружної прокуратури ОСОБА_3 задовольнити.

Поновити пропущений з поважних причин строк звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: кухонний ніж з рукояткою чорного кольору, який був вилучений в гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та 61 метр кабелю «ТПП 100*2*0,4» чорного кольору, залишивши його у розпорядженні органу досудового розслідування до завершення досудового розслідування та судового розгляду даного кримінального провадження з позбавленням права на його відчуження, розпорядження та користуванням з метою подальшого доказування вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1