Справа № 308/784/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 січня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, у м. Ужгород, клопотання слідчого в ОВС 2 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , матеріали кримінального провадження, відомості про яке 24.01.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000012, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 110 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається із повідомлення Хустського МРВ Управління СБ України в Закарпатській області № 89 від 23.01.2023, що в соціальній мережі «Facebook» особа під ніком « ОСОБА_4 » ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) розмістила коментарі та публікації, в яких можуть міститися публічні заклики чи розповсюдження матеріалів із закликами до дій, спрямованих на зміну меж території або державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України. Встановлено, що користувачем вказаної сторінки в соціальній мережі «Facebook» під ніком « ОСОБА_4 » ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) є громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець та мешканець смт. Солотвино Тячівського р-ну Закарпатської обл.

Зокрема, ІНФОРМАЦІЯ_3 користувачем соціальної мережі «Facebook» під ніком « ОСОБА_4 » прокоментовано публікацію за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_4 ), розміщеної угорською мовою на сторінці профілю « ОСОБА_6 », в якій йдеться щодо демонтажу статуї орла-турула з території Мукачівського замку, зокрема користувач під ніком « ОСОБА_4 » (встановлений як ОСОБА_5 ) виклав наступний текст: « ІНФОРМАЦІЯ_5 » (мовою оригіналу), що в перекладі на українську означає: « ІНФОРМАЦІЯ_6 ».

Цього ж дня, вказана особа під ніком « ОСОБА_4 » (встановлений як ОСОБА_5 ) прокоментувала чергову публікацію у соціальній мережі «Facebook» під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_7 » за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_8 , розміщеної на сторінці профілю « ОСОБА_6 », яка містила заяву Мукачівського осередку ТУКЗ-КМКС щодо демонтажу статуї орла-турула, який був розміщений на території Мукачівського замку, зокрема останній висловився наступним чином: «Закарпатье=Венгрия!!!Пиздуйтье Окупанти!» (мовою оригіналу).

Також, цього дня особа під ніком « ОСОБА_4 » (встановлений як ОСОБА_5 ) прокоментував публікацію за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_9 ) під назвою «

ІНФОРМАЦІЯ_10 », яка розміщена на сторінці профілю « ОСОБА_6 » та яка містить інформацію з встановлення статуї орла-турула на території Мукачівського замку ІНФОРМАЦІЯ_11 . В коментарях до вказаної публікації користувач соціальної мережі «Facebook» під ніком « ОСОБА_4 » (встановлений як ОСОБА_5 ) висловився наступним чином: «Варвары,пидары! Закарпатье не ваще! Закарпатья=Венгрия!!!» (мовою оригіналу).

Надалі, ІНФОРМАЦІЯ_12 цим же користувачем соціальної мережі «Facebook» під ніком « ОСОБА_4 » (встановлений як ОСОБА_5 ) розміщено на власній сторінці за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_13 публікацію з групи « ІНФОРМАЦІЯ_14 » під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_15 », що у перекладі з угорської мови означає « ІНФОРМАЦІЯ_16 - Але як?» наступного тексту (мовою оригіналу):

У судове засідання слдічий не з`явився, про час і місце розгляду клопотання був належним чином повідомлений, надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, клопотання підтримує в повному обсязі, та повідомляє що сторони належним чином повідомлені.

Особа, у володінні якої знаходились речі, на які слідчий просить накласти арешт в судове засідання не з`явився, жодних заяв до суду не надходило.

На підставі ч. 1 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

За змістом ч.1 ст.170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов),чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. За змістом ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Згідно ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 11 ст.170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчим суддею встановлено, що згідно інформації, отриманої від оперативного підрозділу Управління СБ України в Закарпатській області, до вчинення кримінального правопорушення, досліджуваного у рамках даного кримінального провадження, причетний громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

18.01.2024, у ході санкціонованого обшуку квартири за вказаним місцем реєстрації та проживання ОСОБА_5 вилучено мобільний телефон марки «TECNO», s/n НОМЕР_1 , разом з під`єднаним до нього обірваним кабелем (USB).

У зв`язку з тим, що вказаний мобільний телефон, вилучений 18.01.2024 під час обшуку, може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження № 0000012, у зв`язку з чим 19.01.2024 його визнано речовим доказом.

Слідчий суддя приходить до висновків, що вилучений мобільний телефон марки «TECNO», s/n НОМЕР_1 , містить ознаки речового доказу, які визначено ч. 1 ст. 98 КПК України і буде використаний як докази фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення.

У даному випадку, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, метою застосування арешту майна є збереження речових доказів, а підставою для застосування даного виду забезпечення кримінального провадження, є наявність достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Враховуючи викладене вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки за їх допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню. На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого в ОВС 2 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , матеріали кримінального провадження, відомості про яке 24.01.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000012, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 110 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на вилучений 18.01.2024 в ході обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , майна, а саме: мобільного телефону марки «TECNO», s/n НОМЕР_1 , разом з під`єднаним до нього обірваним кабелем (USB).

Роз`яснити, що у відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала слідчого судді не набрала законної сили.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1