печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002382 від 08.12.2020,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суд м. Києва від 06.10.2023 у справі №757/44785/23-к на грошові кошти у сумі 1 151 430 грн, 27 165 Євро, 12 828 доларів США, два мобільних телефонів марки Apple iPhone 10, iPad s/n НОМЕР_1 , вилучені в ході проведення обшуку 27.09.2023 у кримінальному проваджені № 0002382 від 08.12.2020 за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування доводів клопотання зазначив, що арешт накладено необґрунтовано, оскільки грошові кошти є особистою власністю ОСОБА_4 , крім того останньому не було повідомлено про підозру в рамках вказаного кримінального провадження.

В судовому засіданні адвокат просив клопотання задовольнити з підстав викладених в останньому.

У судове засідання прокурор, слідчий не з`явилися, про дату, час та місце проведення розгляду повідомлялися належним чином.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Вивчивши клопотання, дійшов до такого висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Офісом Генерального прокурора здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0002382 від 08.12.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 222, ч. 2 ст. 222-1, ч. 3 ст. 358 КК КК України, розслідування у якому проводиться слідчими Головного слідчого управління Національної поліції України.

Постановою слідчого групи слідчих Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 від 27.09.2023 вилучені в ході обшуку техніка та грошові кошти визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні..

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суд м. Києва від 06.10.2023 у справі №757/44785/23-к накладено арешт на грошові кошти у сумі 1 151 430 грн, 27 165 Євро, 12 828 доларів США, два мобільних телефонів марки Apple iPhone 10, iPad s/n НОМЕР_1 , вилучені в ході проведення обшуку 27.09.2023 у кримінальному проваджені № 0002382 від 08.12.2020 за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при дослідженні матеріалів клопотання поданого органом досудового розслідування про арешт тимчасово вилученого майна дійшла висновку, що вилучені в ході обшуку речі є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а грошові кошти є здобутими в результаті вчинення злочину.

Згідно положень ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на положення п. 1 ч.ч 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя на даній стадії провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту, слідчим суддею не встановлено обґрунтованості заявлених вимог, оскільки не доведено, що викладені обставини в клопотанні базуються на об`єктивних фактах і правових підставах.

Слідчий суддя звертає увагу, що вищевказані мобільні телефони, на які було накладено арешт, можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а грошові кошти можуть бути здобуті внаслідок вчинення злочину.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, надходить до висновку, що в клопотанні та доданих до нього матеріалах не було доведено, що арешт накладено необґрунтовано.

Доводи, викладені в клопотанні про скасування арешту не містять, і слідчим суддею при його розгляді, не встановлено належних та допустимих доказів для протилежного висновку.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 309, 370-372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002382 від 08.12.2020 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1