єдиний унікальний номер справи 546/1246/23
номер провадження 1-кс/546/23/23
УХВАЛА

07 листопада 2023 року м. Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області у складі судді ОСОБА_1 , за участі секретарки судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву прокурора Решетилівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про відвід у розгляді кримінального провадження № 0000001, відомості про яке внесені до ЄРДР 03.01.2023 (єдиний унікальний номер справи 546/1246/23, номер кримінального провадження 1-кп/546/136/23) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,-

встановив:

До Решетилівського районного суду Полтавської області 29.09.2023 надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000001, відомості про яке внесені до ЄРДР 03.01.2023 (єдиний унікальний номер справи 546/1246/23, номер кримінального провадження 1-кп/546/136/23) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.09.2023 дану справу передано на розгляд головуючому судді ОСОБА_5 .

04 жовтня 2023 року суддею Решетилівського районного суду Полтавської області ОСОБА_5 заявлено самовідвід у розгляді вказаного кримінального провадження.

Ухвалою Решетилівського районного суду від 05 жовтня 2023 року відмовлено у задоволенні заяви судді ОСОБА_5 про самовідвід.

02 листопада 2023 року прокурором Решетилівської окружної прокуратури ОСОБА_3 заявлено відвід судді ОСОБА_5 у розгляді даного кримінального провадження.

Судове засідання з розгляду заяви про відвід було призначене на 07 листопада 2023 року.

У судове засіданні 07 листопада 2023 року суддя ОСОБА_5 не з`явилася, до суду надала заяву, у якій просила справу розглянути без її участі у зв`язку із зайнятістю у розгляді справ (а.к.п. 112).

Прокурор ОСОБА_6 надіслав до суду письмову заяву у якій просив заяву про відвід судді ОСОБА_5 розглядати за його відсутності, подану заяву просив задовольнити (а.к.п.113).

Обвинувачена та захисник у судове засідання не з`явилися, про місце, дату і час судового засідання повідомлені, про причини неявки суд не повідомили, заяв чи клопотань до суду не надходило.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності судді та осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду заяви про самовідвід головуючого судді.

Суд, вивчивши зміст заяви про самовідвід та долучені до неї матеріали, доходить наступних висновків.

Так, прокурор ОСОБА_3 у своїй заяві про відвід судді послалася на наявність інших обставин, які викликають сумніви в неупередженості судді ОСОБА_5 , оскільки нею розглядалася справа про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 164 - 14 КУпАП. У свою чергу під час розгляду даного кримінального провадження головуючим суддею ОСОБА_5 мають з`ясовуватися питання, пов`язані з подіями, які інкримінуються обвинуваченій ОСОБА_4 , а також мають бути досліджені докази, у тому числі докази, які вже були предметом розгляду та безпосередніми об`єктами дослідження головуючим суддею ОСОБА_5 із наданням оцінки доказам у справі про адміністративне правопорушення № 546/556/23 відносно ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, що є дотичним до формулювання пред`явленого обвинувачення у даному кримінальному провадженні. Крім того, прокурор зазначила, що незважаючи на те, що при розгляді справи про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності, безпосередньо під час проведення судових засідань, суддею докази не досліджувалися через неявку інших учасників процесу до суду, однак після автоматизованого розподілу судової справи між суддями до постановлення судом рішення, головуючим суддею ОСОБА_5 вивчалися матеріали адміністративної справи, яка надійшла, та в неї сформувалося внутрішня правова позиція щодо фактів, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, оцінки доказів на підтвердження чи спростування вини ОСОБА_4 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, які є дотичними до доказів у кримінальному провадженні.

Крім того, посилаючись на позицію Верховного Суду Першої судової палати Касаційного кримінального суду у постанові від 17.09.2019 у справі № 277/599/15-к, прокурор зазначила, що ухвалення суддею щодо неупередженості якого є сумніви, рішення за наслідками розгляду кримінального провадження може бути підставою для скасування рішення в апеляційному порядку.

Також у заяві про відвід судді зазначено, що близька особа (в розумінні ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції») обвинуваченої у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_7 є працівником Решетилівського районного суду Полтавської області, головою якого є ОСОБА_5 . У свою чергу, прокурором встановлено, що ОСОБА_7 є невісткою ОСОБА_4 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, відноситься до корупційних, є тяжким злочином у сфері службової діяльності та у разі засудження за який особі загрожує покарання у виді реального позбавлення волі.

Як висновок, прокурор зазначив, що спеціаліст з інформаційних технологій Решетилівського районного суду Полтавської області ОСОБА_7 , із врахуванням її функціональних можливостей за посадою, маючи доступ до автоматизованої системи документообігу суду, інформації, яка міститься в ній, а саме про стан розгляду судових справ, в тому числі процесуальних документів, які надходять від учасників процесу, оригіналів електронних документів суду, маючи технічну можливість використання та модифікації інформації, яка міститься в автоматизованій системі документообігу суду, будучи близькою особою обвинуваченої у кримінальному провадженні ОСОБА_4 та маючи особисту зацікавленість у результатах розгляду судом кримінального провадження № 0000001 від 03.01.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, може перешкоджати об`єктивному та неупередженому розгляду вказаного кримінального провадження.

Даючи оцінку доводам прокурора суд зазначає наступне.

Як встановлено судом, постановою суду від 06 липня 2023 року у справі № 546/556/23 провадження про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 164-14 КУпАП було закрите у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Розглядаючи питання про самовідвід судді ОСОБА_5 в ухвалі від 05.10.2023 суд зазначав, що постанова суду у справі № 546/556/23 не містить оцінки будь-яким доказам, зокрема в частині доведення вини ОСОБА_4 чи навпаки - її спростування. Вина особи, яка притягається до адміністративної відповідальності у вчиненні адміністративного правопорушення не встановлювалася, а справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 164-14 КУпАП закрита у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення. У зв`язку з цим у задоволенні заяви про самовідвід було відмовлено.

Щодо можливого перешкоджання розгляду кримінального провадження головним спеціалістом з інформаційних технологій, яка є невісткою обвинуваченої ОСОБА_4 , суд звертає увагу, що прокурором не підтверджена та не доведена зацікавленість ОСОБА_7 у розгляді даного кримінального провадження.

У той же час судом ураховується те, що відповідно до доданих до заяви прокурора про відвід судді Повних витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження (а.к.п. 82-83, 85-87), обвинувачена ОСОБА_4 є свекрухою головного спеціаліста з інформаційних технологій Решетилівського районного суду Полтавської області.

У свою чергу, відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», близькими особами можуть бути, зокрема невістка та свекруха.

Хоча сама по собі ця обставина жодним чином не свідчить про наявність упередженості судді ОСОБА_5 у розгляді кримінального провадження, проте може викликати об`єктивні побоювання щодо її безсторонності з точки зору стороннього спостерігача.

Суд відмічає, що інститут відводу (самовідводу) судді від участі у розгляді конкретної справи - одна з найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Він покликаний ліквідувати найменшу підозру щодо заінтересованості судді в результатах розгляду справи, навіть якщо такої заінтересованості немає, бо тут головним є публічний інтерес.

Згідно п.12 Висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів передбачено, що при винесенні судових рішень у відношенні сторін в судовому засіданні судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від любих зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довір`ям не тільки зі сторони сторін у конкретному спорі, але і зі сторони суспільства в цілому. При цьому, суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача, інакше довір`я до незалежності судової влади буде підірвано.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини безсторонність (неупередженість) суду в сенсі п.1 ст.6 конвенції має визначатися згідно з суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом установлення того, чи забезпечував сам суд та серед інших аспектів його склад достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ застосування одного із цих критеріїв (підходів) або обох залежить від конкретних обставин, пов`язаних із спірною поведінкою судді.

У рішенні у справі «Бочан проти України» від 3 травня 2007 року ЄСПЛ нагадує, що безсторонність у значенні, наведеному в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі, тобто жоден із членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви із цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів, які можуть бути перевірені. У зв`язку із цим навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству, передусім - сторонам у процесі.

Обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, передбачені ст. 75 КПК України. Так, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості», є оціночним, і його тлумачення залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує.

Щоб вирішити, чи є у конкретній справі правомірні підстави сумніватись у неупередженості судді, необхідно взяти до уваги й думку скаржника, яка, втім, не повинна мати вирішального значення.

У зв`язку з цим судом ураховується те, що прокурором також було висловлено сумнів у безсторонності судді ОСОБА_5 .

Підходи до встановлення наявності упередженості чи безсторонності суддів викладені у рішеннях ЄСПЛ, зокрема в рішенні у справі «Мироненко та Мартиненко проти України». У пунктах 66, 69, 70 цього рішення вказано, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод за допомогою об`єктивного та суб`єктивного критеріїв. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, які розглядаються, такі природу і ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в безсторонності судді.

Таким чином, ураховуючи послідовну позицію прокурора, яка просила задовольнити заяву про самовідвід судді ОСОБА_5 , а після відмови у задоволенні цієї заяви, заявила відвід головуючому судді, те, що обвинувачена та працівник суду є близькими особами, що у свою чергу може викликати об`єктивні побоювання щодо безсторонності судді з точки зору стороннього спостерігача, доходить висновку, що заяву про відвід судді слід задовольнити.

На підставі викладеного та, керуючись статтями 75, 80, 81 КПК України суд, -

постановив:

Заяву прокурора Решетилівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про відвід у розгляді кримінального провадження № 0000001, відомості про яке внесені до ЄРДР 03.01.2023 (єдиний унікальний номер справи 546/1246/23, номер кримінального провадження 1-кп/546/136/23) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, задовольнити.

Відвести суддю ОСОБА_5 від участі у розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Матеріали кримінального провадження передати до канцелярії Решетилівського районного суду Полтавської області для проведення її подальшого розподілу в порядку, визначеному КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1