Провадження № 1-кс/638/3081/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Дзержинського районного суду м.Харкова скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

встановив:

ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Дзержинського районного суду м.Харкова зі скаргою, в якій просить визнати бездіяльність уповноважених осіб Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова незаконною; зобов`язати уповноважених осіб Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова області внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою ОСОБА_3 від 18.11.2023 року про вчинення кримінального правопорушення директором головним диригентом КП «ХОФ» ОСОБА_4 , передбаченого ст. 364 КК України.

В обґрунтування скарги посилається на те, що 18.11.2023 року на офіційну електронну пошту Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова нею було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення, відомості про яке не було внесено в порушення вимог ст.214 КПК України та не повідомлено про початок досудового розслідування, витяг з ЄРДР не надано.

Заявник в судове засідання не з`явилась, про розгляд повідомлялась, просила скаргу розглянути без її участі.

Частина 3 ст. 306 КПК України передбачає, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу. Водночас, участь особи у розгляді скарги є її правом, а не обов`язком, і вона вільна у використанні цього права відповідно до засади диспозитивності (ч. 1 ст. 26 КПК України). Кримінальний процесуальний закон не пов`язує можливість захисту прав особи з її безпосередньою участю у судовому засіданні, а тому неприбуття скаржника у судове засідання не є перешкодою для розгляду його скарги по суті.

Уповноважена особа Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлений судом своєчасно та належним чином, причини неявки не повідомив. Його неявка, у відповідності до ч.3 ст.306 КПК України, не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши зміст скарги ОСОБА_3 , додані до неї матеріали та заяву про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування є складовою судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях.

Пунктом 1 ч.1 ст.303 КПК України передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізначава, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України покладають на слідчого, дізнавача, прокурора обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Порядок внесення таких відомостей врегульований ч. 5 ст. 214 КПК України та розділом ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року. Зокрема, цими нормативно-правовими актами передбачено, що до ЄРДР підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі №556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Викладене свідчить про наявність у слідчого та прокурора обов`язку після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, перевірити достатність інформації, що може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, і лише за наслідками такої перевірки ним може бути ухвалене рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Оцінюючи, чи відбулося виконання цього обов`язку відповідно до вимог кримінального процесуального закону, слідчий суддя має з`ясувати, чи містить зміст повідомлення про кримінальне правопорушення обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя зауважує, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацію про його обставини, втім таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення.

Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, втім наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

ОСОБА_3 у своїй заяві про вчинення кримінального правопорушення зазначає, зокрема, про ймовірне вчинення директором-головним диригентом КП «ХОФ» ОСОБА_4 корупційного правопорушення, оскільки отримана нею службова інформація може свідчити про наявність такого правопорушення.

Разом з тим, заява ОСОБА_3 містить лише суб`єктивний виклад обставин та не містить конкретних відомостей, за якими можна визначити наявність елементів об`єктивної сторони вказаних кримінальних правопорушень. Висновок скаржника про вчинення кримінальних правопорушень не ґрунтується на фактах та має характер припущень.

Слідчий суддя наголошує, що лише наявність у повідомленні конкретних та об`єктивних відомостей, які свідчать про вірогідність вчинення кримінального правопорушення, створює у слідчого обов`язок внести їх до ЄРДР. Саме по собі твердження заявника про існування кримінального правопорушення, за відсутності таких відомостей, не є достатньою підставою для ініціювання досудового розслідування.

Враховуючи, що скерована до Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 від 18 листопада 2023 року фактично не містила конкретних та об`єктивних відомостей про кримінальні правопорушення, в уповноважених осіб Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова відсутній обов`язок вносити відомості до ЄРДР, а тому їх дії не суперечили вимогам ст. 214 КПК України.

Викладене свідчить про відсутність підстав для задоволення скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: