УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.12.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СВ ВП № 4 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , яке погоджено прокурором Київської коуржної прокуратури м. Одеси ОСОБА_6 про застосування в рамках кримінального провадження №0000676 від 12.08.2021 року запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Грузії, грузина, громадянина Грузії, з середньою освітою, одруженого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей, офіційно не працевлаштованого, тимасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого, передбачених ч. 2 ст. 121 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання слідчого, погодженого прокурором про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим відділенням ВП № 4 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідуванням у кримінальному провадженні №0000676 від 12.08.2021 стосовно ОСОБА_7 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 12.08.2021 о 18:00 год. між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які знаходились у дворі житлового будинку АДРЕСА_2 , виник словесний конфлікт під час якого у ОСОБА_7 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виник умисел направлений на умисне заподіяння тілесних ушкоджень останньому.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , ОСОБА_7 в цей же день приблизно о 18.00 год., знаходячись дворі житлового будинку АДРЕСА_2 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, наніс потерпілому ОСОБА_8 декілька ударів кулаками обох рук в область обличчя ОСОБА_8 .

В результаті злочинних дій ОСОБА_7 , потерпілому ОСОБА_8 , спричинені наступні тілесні ушкодження: закрита черепно-мозкова травма у вигляді синця, саден обличчя, крововиливів у лівій скроневій м`яз, крововиливів під м`яку мозкову оболонку по випуклій поверхні правої та лівої лобових часток по випуклій поверхні лівої скроневої частки, крововиливу на нижніх поверхнях лобових та скроневих часток, в ділянці олив та довгастого мозку, на нижніх поверхнях півкуль мозочка, забою головного мозку; садна ділянок обох колінних суглобів.

Смерть ОСОБА_8 знаходиться у прямому причинному зв`язку з виявленою черепно-мозковою травмою у вигляді крововиливів під м`яку мозкову оболонку по випуклій поверхні правої та лівої лобових часток, по випуклій лівої скроневої частки, по нижнім поверхням лобових та скроневих часток, в ділянці олив та довгастого мозку, по нижній поверхні півкуль мозочка, забою головного мозку. Безпосередньою причиною смерті став набряк головного мозку, які складають єдиний морфологічний комплекс черепно-мозкової травми та мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя.

За вищевикладених обставин, 17.08.2021 складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, за кваліфікуючими ознаками: умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілого. Повідомлення про підозру ОСОБА_7 того ж дня було вручено його дружині - ОСОБА_9 .

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення, а теперішній час є достаньо підстав вважати, що ОСОБА_7 переховується від органів досудового слідства та суду, шляхом дотримання різних методів конспірації, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, у зв`язку з чим, 17.08.2021 прийнято рішення про оголошення підозрюваного у державний розшук та досудове розслідування у кримінальному проваджені зупинене на підставі п. 2 ч.1 ст.280 КПК України.

В ході досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що за інформацією Головного центру обробки спеціальної інформації ДПСУ від 23.06.2023, громадянин Грузії ОСОБА_7 14.08.2021 перетнув державний кордон України на виїзд, та з того часу на ОСОБА_10 не повертався.

29.06.2023 року ОСОБА_7 було оголошено у міжнародний розшук.

21.12.2023 року на підставі постанови старшого слідчого СВ ВП № 4 ГУНП в Одеській області досудове розслідування означеного кримінального провадження було відновлено.

Оскільки органом досудового розслідування було встановлено наявність достатніх підстав для переконання, що в рамках даного кримінального провадження наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, з огляду на оголошення підозрюваного ОСОБА_7 у міжнародний розшук, слідчий за погодженням з прокурором на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України звертаються до слідчого судді з даним клопотанням.

В судовому засіданні:

-прокурор вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі, клопотання просив задовольнити;

-захисник підозрюваного не заперечував проти задоволення клопотання, протее вважав за можливе застсоувати запобіжний захід у вигляді застави як альтернатвиний запобіжний захід.

Дослідвиши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

З матеріалів поданого клопотання вбачається, що фактично ОСОБА_7 17.08.2021 року було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 України, у спосіб передбачений для вручення повідомлень.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого йому кримінального правопорушення стороною обвинувачення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами: протоколом огляду місця події від 12.08.2021, а саме: ділянки місцевості, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколом обшуку від 12.08.2021 проведеного в квартирі АДРЕСА_3 , де тимчасово мешкав ОСОБА_7 , звідки вилучено посвідку на тимчасове проживання на його ім`я; допитом свідка ОСОБА_11 , який розповів, що бачив, як 12.08.2021 о 18.00 год. ОСОБА_7 наніс декілька ударів кулаками в область обличчя ОСОБА_8 , після отримання яких останній впав на землю; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_11 , який впізнав ОСОБА_7 , як особу, яка нанесла тілесні ушкодження ОСОБА_8 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_11 , який впізнав ОСОБА_8 , як особу, яка отримала тілесні ушкодження, після яких впала на землю; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , (жінка ОСОБА_7 ), яка бачила як 12.08.2021 о 18.00 год. ОСОБА_7 наніс удари кулаком в область обличчя ОСОБА_8 , після нанесення яких останній впав на землю; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , який дав покази аналогічні показам ОСОБА_9 висновком судово-медичної експертизи № 3277 від 16.09.2023.

У справі «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 року ЄСПЛ зазначив, що компетентний суд повинен перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої буде здійснено затримання, та законність мети цього затримання й подальшого тримання під вартою.

Згідно п. 32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

До того ж, за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» (Cebotari v. Moldova), N 35615/06, п.48, від 13 листопада 2007 року).

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, слідчий суддя вважає доведеним наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Як вбачається з матеріалів клопотання сторони обвинувачення, постановою старшого слідчого СВ ВП № 4 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області від 29.06.2023 року підозрюваного ОСОБА_7 оголошено у міжнародний розшук.

Відтак, з огляду на викладені обставини у сукупності, слідчий суддя приходить до переконання, що ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді переховування підозрюваного ОСОБА_7 від органу досудового розслідування та суду в рамках даного кримінального провадження наявний.

Слід зауважити, що з огляду на специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого на теперішній час обґрунтовано підозрюється ОСОБА_7 , процесуальні джерела доказів у вигляді показань відіграють надзвичайно важливу роль, що на переконання слідчого судді додатково підтверджує вірність доводів сторони обвинувачення відносно існування в рамках такого кримінального провадження наведеного ризику. Крім того, слідчий суддя зауважує, що згідно обставин, викладених у клопотанні, одним зі свідків є дружина ОСОБА_7 - ОСОБА_9 .

Враховуючи також те, що ОСОБА_7 офіційно не працевшатований та наразі обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність в рамках означеного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: імовірне продовження підозрюваним злочину, у якому він підозрюється або вчиненні інших кримінальних правопорушень.

Водночас, слідчий суддя критично оцінює посилання сторони обвинувачення щодо існування ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, адже прокурором в судовому засіданні не доведено яким чином підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню, ймовірно перебуваючи за кордоном, а тому вказаний ризик є необґрунтованим.

Як зазначалося вище, згідно матеріалів клопотання, постановою слідчого підозрюваного ОСОБА_7 оголошено в міжнародний розшук.

Враховуючи викладене, при вирішенні питання достатності вказаної постанови слідчого для встановлення факту оголошення підозрюваного ОСОБА_7 в міжнародний розшук, слідчий суддя враховує наступне.

Згідно ч. 1 ст. 281 КПК України, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або особа перебуває за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, то слідчий, прокурор оголошує його розшук.

Частиною 2 ст. 281 КПК України встановлено, що про оголошення розшуку виноситься окрема постанова, якщо досудове розслідування не зупиняється, або вказується в постанові про зупинення досудового розслідування, якщо таке рішення приймається, відомості про що вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя зазначає, що іншого порядку оголошення особи в міжнародний розшук ні чинний Кримінальний процесуальний кодекс України, ані інші спеціальні нормативно-правові акти не містять.

При цьому, згідно п. 4.4 Інструкції про порядок використання правоохоронними органами можливостей НЦБ Інтерполу в Україні у попередженні, розкритті та розслідуванні злочинів, затвердженої спільним Наказом №3/1/2/5/2/2 від 09.01.1997 року (далі Інструкції), підставою для міжнародного розшуку є запит правоохоронного органу, надісланий до НЦБ.

Відтак, в даному випадку слід розмежовувати процедуру «оголошення особи у міжнародний розшук», яка регулюється положеннями ст. 281 КПК України, та процедури «міжнародного розшуку з використанням можливостей НЦБ Інтерполу в Україні», яка вже відбувається на підставі постанови про оголошення в міжнародний розшук відповідно до положень Інструкції.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що наявна в матеріалах клопотання постанова слідчого про оголошення підозрюваного ОСОБА_7 в міжнародний розшук, в повній мірі є достатньою для підтвердження факту оголошення вказаної особи в міжнародний розшук.

Згідно з роз`ясненням Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва НПУ відповідно до статті 84 Правил Інтерполу з обробки даних, затверджених Резолюцією 80-ї сесії Генеральної Асамблеї Інтерполу AG-2011-RES-07, публікацію циркулярного розшукового повідомлення про міжнародний розшук особи з метою її арешту та подальшої екстрадиції має бути погоджено з центральним органом щодо видачі (екстрадиції) та Генеральному секретаріату Інтерполу мають бути надані чіткі та прямі гарантії, що тимчасовий арешт і видачу (екстрадицію) особи буде запитано у випадку її арешту (затримання) на території країн-членів МОКП-Інтерпол у порядку передбаченому чинним законодавством.

На дев`яносто дев`ятій сесії (27.02-03.03.2017) Комісією з контролю файлів Інтерполу ухвалено рішення, що запобіжні заходи у вигляді дозволу на затримання підозрюваного з метою приводу не є ордерами на арешт у розумінні ст. 83.2 Правил Організації.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 575 КПК України визначено, що видача особи в Україну може бути запитана лише на підставі ухвали суду про тримання особи під вартою.

Враховуючи викладені обставини у сукупності, з огляду на встановлені в судовому засіданні ризики, передбачені п. п. 1, 3 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також враховуючи, що підозрюваного ОСОБА_7 оголошено в міжнародний розшук, слідчий суддя приходить до переконання про наявність підстав для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за його відсутності в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Слідчий суддя наголошує, що нормою 2 ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчого, після затримання підозрюваної особи і не пізніш як через 48 годин з часу її доставки до місця здійснення досудового розслідування слідчий суддя за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відтак, cлідчим суддею протягом 48 годин з моменту доставки підозрюваного до органу досудового розслідування, у випадку його затримання, буде здійснена перевірка необхідності застосування саме такого запобіжного заходу, а не, зокрема, більш м`якого, що належним чином забезпечить права підозрюваного.

Крім того, враховуючи те, що на даний час вирішується питання саме про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому вирішення питання про застосування такого запобіжного заходу буде вирішуватися окремо у випадку його затримання, слідчий суддя, згідно ч. 3 ст. 183 КПК України не вирішує питання про визначення того чи іншого розміру застави, а також, згідно ч. 4 ст. 196 КПК України, не визначає дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 193, 194, 281, 309, 575 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 4 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , яке погоджено прокурором Київської коуржної прокуратури м. Одеси ОСОБА_6 про застосування в рамках кримінального провадження №0000676 від 12.08.2021 року запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 задовольнити.

За відсутності підозрюваного відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Після затримання ОСОБА_7 і не пізніше, як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження доставити ОСОБА_7 до слідчого судді для розгляду питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а ОСОБА_7 в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали слідчого судді.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1