Справа № 946/8690/23
Провадження № 1-кс/946/2612/23
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2023 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області

в складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого відділення №1 СВ Ізмаїльського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працює за наймом, не одруженого, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121, КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Відділенням № 1 слідчого відділу Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001430, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.11.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

У клопотанні, погодженому з прокурором, слідчий вказує, що 05.11.2023 близько о 16 годині 00 хвилин, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не виявилось можливим, ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні буд. АДРЕСА_1 , де також перебував ОСОБА_7 , на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин із останнім, діючи умисно, з метою спричинення тілесних ушкоджень, наніс ОСОБА_7 не менше п`яти ударів руками та ногою в область голови, чим спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді трьох саден лобної та тім`яної області голови, синця лівої щоки вилиці і нижнього повіка лівого ока, крововиливу і розриву слизової оболонки лівої половини верхньої і нижньої губи та лівої щоки, трьох ділянок крововиливу в м`які тканини голови, крововиливів під м`які мозкові оболонки правої лобної та тім`яної частини мозку, крововиливу під тверду мозкову оболонку правої половини черепу, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень та внаслідок стискання головного мозку крововиливом під тверду мозкову оболонку спричинили смерть ОСОБА_7 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_2 за місцем його фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 . Умисні дії ОСОБА_5 , які виразились у нанесенні тілесних ушкоджень, перебувають у прямому причинно наслідкового зв`язку із настанням смерті потерпілого ОСОБА_7

07.11.2023 р. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0001430 від 06.11.2023 року, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме у спричиненні умисних тяжких тілесних ушкоджень, що спричинили смерть потерпілого.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні просили задовольнити клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та вважають, що є всі підстави для задоволення клопотання.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 , свою вину у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України не визнав та просив відмовити в задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_5 тримання під вартою та просив обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту. Крім цього, зазначив, що ризики вказані слідчим не доведені, підозрюваний працює за наймом, утримує батьків похилого віку,

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, а також вислухавши пояснення учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно до вимог ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним […] кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В ході судового засідання слідчий та прокурор зазначили, що необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у зв`язку з наявністю ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

З наданих матеріалів досудового розслідування вбачається обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме: протоколом огляду місця події від 06.11.2023; протоколом огляду місця події від 06.11.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 06.11.2023; протоколом допиту малолітнього свідка ОСОБА_9 від 06.11.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом добровільної видачі від 06.11.2023 за участю свідка ОСОБА_8 , медичною довідкою про причину смерті ОСОБА_7 та іншими доказами у сукупності.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини справа "Нечипорук і Йонкало проти України" термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення.

Враховую вказане, слідчий суддя вважає, що саме на даному етапі досудового розслідування існує обґрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

В свою чергу, приймаються до уваги обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Крім цього, аргументи слідчого і прокурора про наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення вбачаються також досить переконливими, адже ризик кримінального провадження як критерій застосування запобіжного заходу має прогностичний характер, спрямований на усунення негативного впливу на кримінальне провадження у майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються.

Вказані обставини у своїй сукупності дають обґрунтовані підстави вважати наявними ризики, передбачені пунктами 1, 3 та 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, з метою попередження можливості підозрюваним ОСОБА_5 переховуватись від слідства та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків, забезпечення виконання процесуальних дій, є необхідним обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Вказані обставини свідчать про неможливості запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Разом з тим, враховуючи положення ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, а також щодо злочину, який спричинив загибель людини.

В зв`язку з чим, слідчим суддею не визначається розмір застави.

В свою чергу, строк тримання під вартою обирається на строк не більше 60 днів (в межах строку досудового розслідування) до 04 січня 2024 рокуі обчислюється з 07.11.2023 року.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого відділення №1 СВ Ізмаїльського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою обирається не більше 60 днів (в рамках строку досудового розслідування) і обчислюється з 07.11.2023 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою припиняє свою дію 04 січня 2024 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено 09 листопада 2023 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1