Справа № 592/161/24
Провадження № 1-кс/592/103/24

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2024 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 , без фіксації ходу судового засідання за допомогою технічних засобів, розглянув у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Ковпаківського районного суду м. Суми скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність заступника керівника Сумської окружної прокуратури ОСОБА_4 щодо невнесення до ЄРДР відомостей про злочин, -

В С Т А Н О В И В :

04.01.2024 року ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми із скаргою на бездіяльність заступника керівника Сумської окружної прокуратури ОСОБА_4 щодо невнесення до ЄРДР відомостей про злочин, із змісту якої вбачається, що у зв`язку з проблемами в системі Електронний суд надсилає заяву на електронну пошту суду та завіряє скаргу своїм електронним підписом. 02.10.2023 року він надіслав на електронну пошту прокуратури заву № 164 (додаток 1) в якій повідомив про злочин, вчинений мешканцем м. Лебедин ОСОБА_5 , який більше 10 років займається нелегальним бізнесом по ремонту і продажу автомобілів та основним отриманням його доходів є нелегальне таксування перевезення пасажирів по місту Лебедин та селах Лебединського району та підпільне наймання ОСОБА_5 громадян для нелегального таксування на автомобілях, які належать ОСОБА_5 , та просив внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 212 КК України, за фактом ухилення від сплати податків ОСОБА_5 . У відповідь на його звернення, на його адресу 30.11.2023 року в простому поштовому конверті надійшов лист прокуратури від 06.10.2023 року № 54/3-5963 вих-23 (додаток 2) з тексту якого вбачається, що при наявності очевидних ознак злочину, в порушення вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, прокурор впродовж 24 годин не вніс до ЄРДР відомості про злочин, мотивуючи свою відмову вигадками про те, що нібито у заяві № 164 він написав припущення та власні міркування про діяльність ОСОБА_5 , що нібито в заяві № 164 відсутні реальні та вагомі дані про ознаки злочину. Таким чином, прокурор без жодного підтвердження доказами своїх голослівних і завідомо неправдивих вигадок про відсутність в заяві № 164 відомостей про злочин, ігноруючи відсутність на протязі 10 років сплати ОСОБА_5 податків від нелегального таксування та нелегального ремонту автомобілів, прокурор відмовився внести до ЄРДР відомості про злочин з очевидними ознаками і доказами. Завідомо неправдиві відомості внесені прокурором до листа від 06.10.2023 року № 54/3-5963 спростовуються наступними фактами і доказами: - наявністю як мінімум чотирьох свідків нелегального таксування ОСОБА_5 , включаючи його; - наявністю свідків та наявністю в нього фото- та відеоматеріалів, які доводять факт того, що з 2018 року і до 16.04.2021 року ОСОБА_5 використовував автомобіль ВАЗ 2107, реєстраційний номер НОМЕР_1 для нелегальної роботи в таксі по місту Лебедин та наймав для таксування свого знайомого мешканця м. Лебедин ОСОБА_6 ; - відсутністю в податковій службі інформації про реєстрацію ОСОБА_5 і ОСОБА_6 особами, які мають право офіційно займатися перевезеннями таксі; - наявністю складених в різні роки двох адміністративних протоколів і накладені на ОСОБА_5 штрафи за нелегальне таксування. Обґрунтованість його заяви № 164 від 02.10.2023 року беззаперечно засвідчують вищезазначені докази та відсутність в прокурора аргументів, які б спростували надані ним докази. Він не може надати прокурору відомості з податкової про несплату податків ОСОБА_5 , так як і мінімум два протоколи, складені поліцаями про притягнення ОСОБА_5 за нелегальне таксування, бо такі відомості може отримати лише слідчий в межах відкритого кримінального провадження. Злочин доказується елементарними слідчими діями свідченнями як мінімум двох свідків, інформацією з податкової служби про несплату податків ОСОБА_5 , інформацією з поліції про притягнення ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності за нелегальне таксування та негласними слідчими діями прослуховуванням телефону, по якому клієнти щоденно замовляють послуги таксі. Якщо прокурору байдуже до того, що громадяни не сплачують податки навіть під час війни та ставлять в нерівне становище підприємців, які працюють легально і наповнюють бюджет країни та місцевий бюджет, то такого прокурора потрібно звільняти з прокуратури та відправляти на передову, щоб цей прокурор відчув як воювати без належного фінансування. Таким чином, прокурор ОСОБА_7 черговий раз, зловживаючи своїми службовими повноваженнями (ст. 364 КК України) , умисно та усвідомлено намагається приховати злочин і відмовляється виконувати свої посадові обов`язки. Таким чином, відмова прокурора внести до ЄРДР відомості про злочини є умисним та усвідомленим приховуванням злочину, бо ця відмова є завідомо неправдивою і незаконною. У його заяві зазначено короткий виклад обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 , описана попередня правова кваліфікація злочину та вказана відповідна стаття КК України, тобто викладені відомості, які є достатніми для внесення їх до ЄРДР (ч. 5 ст. 214 КПК України) , але в порушення вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, впродовж 24 годин, без жодних розумних пояснень, прокурор умисно та усвідомлено вирішив приховати злочин і протиправно відмовився вносити до ЄРДР відомості про скоєння злочину. Прокурор ОСОБА_7 не перший рік використовує ганебну і свавільну практику після отримання від громадян заяв про злочин з приводу порушення права, гарантованого Конвенцією, Конституцією та законами України, ігнорує свій обов`язок виконувати взяті Україною зобов`язання по захисту конвенційних прав (ст. ст. 1, 13 Конвенції) відмовляється вносити відомості до ЄРДР і, відповідно, заявнику приходиться звертатися до суду. Отже, прокурори роками приховують злочини після отримання від нього та інших громадян заяв з повідомленнями про злочин, штампують незаконні та голослівні відписки про відсутність в заяві ознак злочину, недостатність відомостей та іншу подібну брехню. Про таке свавілля написав у своїй щорічній доповіді Уповноважений Верховної ради України з прав людини і за результатами парламентського контролю за дотриманням процесуальних прав у 2018 році визнав незаконними дії слідчих щодо відмови у внесенні до ЄРДР відомостей про злочин після отримання від громадян заяв з повідомленням про злочин та зазначив: При розгляді заяв чи повідомлень про кримінальне правопорушення службові особи, уповноважені на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, маніпулюють положеннями ст. 214 КПК України і зазначають, що внесенню до ЄРДР підлягають тільки такі заяви або повідомлення, які містять склад кримінального правопорушення, а не будь-які інші. Пояснюється така позиція правоохоронцями тим, що кількість зареєстрованих кримінальних проваджень налічується мільйонами, а реєстрація усіх без винятку заяв, не застосовуючи жодного фільтру (без так званої дослідної перевірки) , збільшується щороку на сотні тисяч і це відволікає слідчих на прийняття рішень про закриття проваджень за заявами, які не підтвердились, та не сприяє ефективному розслідуванню вчинених кримінальних правопорушень . Відповідно до засади публічності (ст. 25 КПК України) прокурор та слідчий зобов`язані розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. Відповідно до ст. 3 Конституції України утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. На сьогодні є факт того, що відомості з заяви про злочин прокурор так і не вніс до ЄРДР, що свідчить про порушення ним системи прав і свобод людини і громадянина, які гарантуються Конституцією України, розроблені з урахуванням міжнародних правових актів, зокрема таких, як Загальна декларація прав людини (1948 року) , Міжнародний пакт про громадянські та політичні права (1966 року) , Міжнародний пакт про економічні, соціальні та культурні права (1966 року) , Європейська конвенція про права і основні свободи людини (1950 року) , Паризька хартії для нової Європи (1990 року) тощо. Конвенція є ЗУ (ч. 1 ст. 9 Конституції) і має вищу за КПК України юридичну силу, рішення Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) є обов`язковими до виконання, і суд повинен враховувати практику ЄСПЛ, де у низці справ проти України констатуються порушення ст. 6 або ст. 13 Конвенції. Отже, службова (посадова) особа досудового органу (прокурор) повинна була внести відомості заяви про злочин в ЄРДР протягом доби, і це є прямим обов`язком (а не правом) , причому це аксіома з огляду і на таке. Заява про злочин є правом на захист, яке крім ч. 1 ст. 214 та ч. 3 ст. 11 КПК України, гарантоване ч. 5 ст. 55 Конституції, після подачі якої заявник згідно ч. 2 ст. 55 КПК автоматично (а не з дозволу начальника процесуального керівництва) набуває статусу потерпілого і стає учасником кримінального провадження. З цього моменту право на захист від злочину гарантоване ст. 2 КПК України законом, що крім внесення в ЄРДР заяви про злочин зобов`язує слідчого дотримуватись верховенства права і законності. Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції: Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру... , стисле тлумачення (з доводами по приведеним аспектам) : ст. 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права ; CASE VERENTSOV v UKRAINE (Досьє № 20372/11) , Рішення 11.04.2013: 84. Суд зазначає, що відповідно до своєї усталеної практики, яка відображає принцип, пов`язаний з належним відправленням правосуддя, рішення судів мають адекватно вказувати підстави, на яких вони ґрунтуються ; 87. У цій справі доводи заявника, подані до зазначених судів, стосувались як фактичних, так і юридичних питань його справи. Відповідно до п. 1 ст. 1 протокол 12 Конвенції: Здійснення будь-якого передбаченого законом права забезпечується без дискримінації за будь-якою ознакою, наприклад за ознакою ...соціального походження, ...або за іншою ознакою і її стисле тлумачення від ЄСПЛ. Таким чином, невнесення відомостей до ЄРДР прокурором мають ознаки явної бездіяльності. Він впевнений в тому, що бездіяльність і відмова слідчого внести до ЄРДР відомості про злочин, зумовлена недбалим виконанням процесуальних обов`язків і перешкоджають виконанню завдань кримінального провадження в частині забезпечення того, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності та перешкоджає доступу до правосуддя. З урахуванням викладених вище аргументів, керуючись п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, протоколами 1, 2, 4, 7, 11 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи положення ст. ст. 3, 8, 9, 19, 22, 24, 55, 64, 68, 126, 129 Конституції України, Закону України Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ст. 17 ЗУ Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини , ст. 3 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст. 13 цієї Конвенції, і відповідно керуючись ст. ст. 39, 56, 214, 303-310 КПК України, він просив: 1. Зобов`язати уповноважену окружної прокуратури внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 212 КК України, по факту ухилення від сплати податків ОСОБА_5 . 2. У зв`язку з відсутністю щоденного автобусного сполучення з містом Суми, за відсутності в нього особистого транспорту, розглянути його скаргу без його присутності, та врахувати, що він підтримує її вимоги або постановити ухвалу, якою надати йому йому можливість взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням особистих засобів зв`язку через особистий кабінет в Електронному суді (вхідний № Еп-204/24 від 04.01.2024 року) (а. п. 1, 2) .

09.01.2024 року перший заступник керівника Сумської окружної прокуратури ОСОБА_8 надав до канцелярії Ковпаківського районного суду м. Суми клопотання про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_3 № 3 від 04.01.2024 року на бездіяльність першого заступника керівника Сумської окружної прокуратури щодо невнесення до ЄРДР відомостей про злочин, із змісту якого вбачається, що Сумською окружною прокуратурою було розглянуто звернення ОСОБА_3 № 164 від 02.10.2023 року щодо можливого вчинення кримінального правопорушення та з інших питань, на яке останньому 06.10.2023 року було надано письмову відповідь за № 54/3-5963ВИХ-23. Так, положення ч. 1 ст. 214 КПК України зобов`язують слідчого, дізнавача, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Згідно ч. 1 ст. 2 КК України підставою для кримінальної відповідальності є вчинення особою (особами) суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом. Згідно ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене КК України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність) , вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. За положеннями ст. 13 КК України закінченим кримінальним правопорушенням визнається діяння, яке містить усі ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого відповідною статтею особливої частини КК України. Отже, КК України визначено, які саме діяння є кримінальними правопорушеннями, в чому полягає об`єктивна та суб`єктивні сторони того чи іншого діяння, кваліфікуючі ознаки та інше. У випадках, якщо у заяві чи повідомленні є об`єктивні дані, що свідчать дійсно про ознаки складу кримінального правопорушення, то є підстави вважати таке звернення саме заявою про вчинене кримінальне правопорушення і лише за такими заявами приймаються передбачені законом процесуальні рішення. Таким чином, реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про вчинене кримінальне правопорушення і їх відсутність у заяві, в контексті вказаних норм закону вказує на відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Такий порядок застосування норм чинного законодавства висловлено і в правовій позиції Верховного Суду, який у постанові від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18 зазначає про те, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Фактично у зверненні ОСОБА_3 від 02.10.2023 року наведені припущення та висловлено декларативні власні міркування з питань діяльності особи на прізвище ОСОБА_5 щодо надання останнім послуг з перевезення громадян без належного, як на думку заявника, оформленні дозвільних документів, і як наслідок без сплати ним податків. Однак, жодного підтвердження вчинення саме таких злочинних дій зі змісту звернення не вбачається. У скарзі № 3 від 04.01.2024 року, поданої до слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми, скаржник ОСОБА_3 зазначає про те, що факт вчинення ОСОБА_5 ухилення від сплати податків начебто підтверджується доказами у вигляді показань чотирьох свідків, фото- та відеоматеріалами, відсутністю у податкових органах відомостей щодо відсутності інформації про ОСОБА_5 як особи, яка має право здійснювати перевезення громадян, наявністю складених стосовно ОСОБА_5 адміністративних протоколів. У той же час до звернення ОСОБА_3 № 164 від 02.10.2023 року щодо можливого вчинення кримінального правопорушення жодного з перелічених доказів не надано. У зв`язку з чим правова оцінка даним доказам при прийнятті прокурором рішення не надавалась. Крім того, обов`язковою ознакою злочину, передбаченого ст. 212 КК України, є умисне ухилення від сплати податків, якщо ці діяння призвели до фактичного ненадходження до бюджетів чи державних цільових фондів коштів у значних розмірах (частина 1) , у великих розмірах (частина 2) , в особливо великих розмірах (частина 3) . Під значним розміром коштів слід розуміти суми податків, зборів і інших обов`язкових платежів, які в три тисячі і більше разів перевищують установлений законодавством неоподатковуваний мінімум доходів громадян, під великим розміром коштів слід розуміти суми податків, зборів і інших обов`язкових платежів, які в п`ять тисяч і більше разів перевищують установлений законодавством неоподатковуваний мінімум доходів громадян, під особливо великим розміром коштів слід розуміти суми податків, зборів, інших обов`язкових платежів, які в сім тисяч і більше разів перевищують установлений законодавством неоподатковуваний мінімум доходів громадян. Таким чином, для кваліфікації злочину за ст. 212 КК України станом на 2023 рік необхідно ухилитись від сплати податків у розмірі 4 млн. 026 тис. грн. (частина 1) , 6 млн. 710 тис. грн. (частина 2) , 9 млн. 394 тис. грн. (частина 3) . Оскільки у зверненні ОСОБА_3 не зазначено реальних і вагомих об`єктивних даних, які свідчать про ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 212 КК України, звернення не може вважатися таким, що підлягає реєстрації в ЄРДР. За таких умов, підстави для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування за зверненням ОСОБА_3 № 164 від 02.10.2023 року відсутні. Враховуючи викладене, він просив суд відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 № 3 від 04.01.2024 року на бездіяльність першого заступника керівника Сумської окружної прокуратури щодо невнесення до ЄРДР відомостей про злочин (вхідний № 874 від 09.01.2024 року) (а. п. 12-14) .

Скаржник ОСОБА_3 , перший заступник керівника Сумської окружної прокуратури ОСОБА_8 в судове засідання не прибули. Їхнє неприбуття не є перешкодою для розгляду скарги по суті.

Ознайомившись із скаргою, з доданими до неї копіями документів, з клопотанням про відмову у задоволенні скарги, враховуючи наявність судових рішень, які містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень в режимі повного доступу, прихожу до наступного висновку.

За приписами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає, в тому числі, у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Також, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Зі змісту поданої скаржником заяви вбачається, що, на його думку, має місце вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 212 КК України.

Диспозиція ст. 212 КК України передбачає умисне ухилення від сплати податків, зборів, інших обов`язкових платежів, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, вчинене службовою особою підприємства, установи, організації, незалежно від форми власності або особою, що займається підприємницькою діяльністю без створення юридичної особи чи будь-якою іншою особою, яка зобов`язана їх сплачувати, якщо ці діяння призвели до фактичного ненадходження до бюджетів чи державних цільових фондів коштів у значних розмірах.

Разом з тим, слідчий суддя вбачає, що зміст заяви ОСОБА_3 № 164 від 02.10.2023 року не містить відомостей про конкретні обставини вчинення, як вважає заявник, кримінального правопорушення, передбаченого ст. 212 КК України.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 818/1526/18, провадження № 11-1263апп18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР (https://reyestr.court.gov.ua/Review/79684962) .

Разом з тим, слідчий суддя вважає доводи заявника необґрунтованими, а викладені в заяві обставини не містять даних, які б достовірно свідчили про наявність події злочину в розумінні положень ст. 11 КК України, а тому підстав для задоволення скарги не вбачається.

При постановленні даної ухвали були враховані висновки, викладені в ухвалі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 18.11.2022 року у справі № 991/5403/22, провадження № 11-сс/991/405/22 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/107425944) , в ухвалі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 24.01.2022 року у справі № 991/8390/21, провадження № 11-сс/991/67/22 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/102700525, https://reyestr.court.gov.ua/Review/102743020) .

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 303, 307, 309, 375, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність заступника керівника Сумської окружної прокуратури ОСОБА_4 щодо невнесення до ЄРДР відомостей про злочин відмовити.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оскільки ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, відтак строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Апеляційна скарга подається на ухвали слідчого судді безпосередньо до Сумського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1