"15" листопада 2023 р. Справа № 363/6421/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.11.2023 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000469 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09.11.2023 року, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

14.11.2023 року до провадження суду надійшло клопотання прокурора Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000469 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09.11.2023 року, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

В обґрунтування даного клопотання зазначено, що 09.11.2023 року до Вишгородського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від поліцейського ВРПП Вишгородського РУП ГУНП в Київській області про те, що під час перевірки документів у водія ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено, що останній використовує посвідчення водія з ознаками підробки. Даний факт зареєстрований в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Вишгородського РУП ГУНП в Київській області за № 16559 від 09.11.2023 року.

Виїздом слідчо-оперативної групи за адресою: Київська обл., м. Вишгород, вул. Шолуденка, неподалік будинку №22, в період часу з 12 год. 16 хв. 12 год. 24 хв. 09.11.2023 року проведено огляд місця події за участі ОСОБА_4 та інспектора ВРПП Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 . В ході якого ОСОБА_4 надав слідчому Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 посвідчення водія НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , виданого Центром 8047 від 27.08.2016 року. В подальшому в ході перевірки посвідчення водія за системою інформації з ІТС ІПНПУ виявлено відсутність інформації за документом посвідчення водія серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , виданого Центром 8047 від 27.08.2016 року, проте в додатку «Дія» ОСОБА_4 за вказаним громадянином рахується посвідчення водія НОМЕР_2 видане 02.11.2013 року ТСЦ 8047. По завершенню огляду місця події вилучено: посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , НОМЕР_1 , виданого Центром 8047 від 27.08.2016 року.

10.11.2023 року постановою дізнавача сектору дізнання Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_7 вилучене майно, а саме: посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , НОМЕР_1 , виданого Центром 8047 від 27.08.2016 року, визнано речовим доказом, як предмет кримінального правопорушення, що має значення для встановлення обставин його вчинення.

Зважаючи на те, що на даний час досудове розслідування триває, встановлюються всі обставини кримінального правопорушення, посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , НОМЕР_1 , виданого Центром 8047 від 27.08.2016 року має істотне значення для досудового розслідування, оскільки потребує подальшого дослідження під час проведення експертизи документів з метою встановлення всіх обставин вказаного кримінального правопорушення.

В рамках кримінального провадження необхідно провести судову технічну експертизу документів об`єктом котрої буде посвідчення водія НОМЕР_1 зв`язку з чим важливо збереження його стану. Разом з тим в ході досудового розслідування, 10.11.2023 року з метою встановлення істини у кримінальному провадженні дізнавачем сектору дізнання Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_7 призначено судову технічну експертизу документів.

Враховуючи викладене та той факт, що майно відповідає критеріям частини першої статті 98 КПК України з метою запобігання його знищення та відчуження, оскільки це призведе до втратити предмета кримінального проступку, прокурор просить накласти арешт на зазначене майно.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, у якій просив розгляд клопотання проводити за його відсутності, зазначив, що клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, клопотань ніяких суду не надав, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Суд, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ст. 171 КПК України, в клопотанні про арешт майна повинні бути зазначені, зокрема підстави та мета відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту; документи на підтвердження права власності на майно.

Відповідно до ст. 173 ч.2 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування , передача майна.

На теперішній час, згідно з витягом з Єдиного держаного реєстру досудових розслідувань за №0000469 від 09.11.2023 року порушено кримінальне провадження за ч. 4 ст. 358 КК України, враховуючи доведеність необхідності арешту майна, про що свідчать зібрані в ході досудового слідства та долучені до клопотання докази, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для арешту та задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події від 09.11.2023 року в період часу з 12 год. 16 хв. 12 год. 24 хв. за адресою: Київська обл., м. Вишгород, вул. Шолуденка, неподалік будинку №22, а саме:

посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 серії НОМЕР_1 , виданого Центром 8047 від 27.08.2016 року, власником (користувачем) якого є ОСОБА_4 , заборонивши розпорядження, користування та відчуження до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , серії НОМЕР_1 , виданого Центром 8047 від 27.08.2016 року - залишити зберігатись у матеріалах кримінального провадження.

Копію ухвали направити до Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області та до Вишгородської окружної прокуратури.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, у відповідності до вимог ст. 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1