Провадження № 1-кс/712/5342/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2023 року Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 ,розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні №0003163 від 07.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003163 від 07.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від ОСОБА_4 , про те, що 05.09.2023 невстановлена особа в умовах воєнного стану, таємно здійснила крадіжку особистих речей та банківської картки АТ КБ «ПриватБанк» рахунок НОМЕР_1 , після чого здійснено незаконні операції по перерахунку грошових коштів та зняття грошових коштів за адресою: АДРЕСА_1 , на загальну суму 40700 грн.

Допитана в якості потерпілої ОСОБА_4 показала, що 05.09.2022 близько 12 год. 00 хв., разом з сестрою ОСОБА_5 перебувала в закладі в районі «Седова», де святкувала своє день народження. Пізніше до них підійшов чоловік на вигляд років 30-35, 165-170 см. зростом, худощавий, який приєднався до їхньої компанії. Близько 14 год. 00 хв. сестра попрямувала додому, а ОСОБА_4 залишилась з вказаним незнайомцем. Після того як сестра пішла, через деякий час потерпіла потрапила додому, де виявила відсутність своєї сумки. У вказаній сумці знаходився мобільний телефон, гаманець з банківськими картками АТ «Приватбанк» та інші особисті речі. На наступний день ОСОБА_4 виявила, що з її банківської картки № НОМЕР_2 ( НОМЕР_1 ) невстановленою особою знято грошові кошти загальною сумою 42 342 грн.

Відповідно до інформації, отриманої на виконання доручення слідчого № 1598-д від 07.10.2023 установлено, що до вчинення даного кримінального правопорушення може бути причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який згідно інформації Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Черкаській області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , де останній може зберігати мобільний телефон Redmі 9-А та банківську картку № НОМЕР_2 ( НОМЕР_1 ), що відкрита на ім`я потерпілої ОСОБА_4 .

27.10.2023 за ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси № 712/11611/23 від 07.10.2023, в квартирі, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 проведено обшук, в ході якого виявлено та вилучено: кофта з написом Adidas чорного кольору з білими смужками; кепка білого кольору з написом VonDutch,з лейбою чорного кольору з написом Sport.

Вказані речі визнані доказом у вказаному кримінальному провадженні

Враховуючи вищевикладене, зважаючи на можливість приховування чи знищення вказаного майна, з метою його збереження та швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також збирання доказів, виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Особа, в якої вилучено речі, в судове засідання не з`явився, хоч належним чином повідомлений про час та місце слухання справи.

Заслухавши думку прокурора, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 100 КПК України речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Згідно до ч. 9 ст. 100 КПК України питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили. При цьому гроші, цінності та інше майно, які підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та/або зберегли на собі його сліди, конфіскуються, крім випадків, коли власник, (законний володілець) не знав і не міг знати про їх незаконне використання. У такому разі зазначені гроші, цінності та інше майно повертаються власнику (законному володільцю).

Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально - правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України на тимчасово вилучене майно слідчий, прокурор подає клопотання про арешт майна не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.

Згідно з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні внесені за №0003163 від 07.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Постановою слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 від 28.10.2023 року вилучені в ході обшуку 27.10.2023 за адресою АДРЕСА_2 кофту з написом Adidas чорного кольору з білими смужками, кепку білого кольору з написом VonDutch,з лейбою чорного кольору з написом Sport визнано речовими доказами.

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідальності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «АНтріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series A N 296-A, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява № 48191/99, п.п. 49-62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогам захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», п.п. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та з метою яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справ «Джеймс та інші проти Сполученого королівства», п. 50, Series A N 98).

Прокурор в клопотанні вказує, що накладення арешту необхідне з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відтак, враховуючи викладені вимоги практики Європейського суду з прав людини вважаю, що без накладення арешту на вказане майно, орган досудового розслідування буде позбавлений можливості досягти мети у встановлені істини у цьому кримінальному провадженні вважаю, що матеріали кримінального провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою збереження речового доказу, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Оцінюючи встановлені в судовому засіданні обставини, завдання арешту майна, як виду заходу забезпечення кримінального провадження, наслідки, які матиме накладення арешту на майно, зважаючи на те, що вилучені речі відповідають ознакам речового доказу, слідчий суддя вважає за необхідне з метою забезпечення збереження речових доказів, клопотання прокурора задовольнити та накласти арешт на вилучені речі.

Керуючись ст. ст. 98, 100,131, 132, 170, 171 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході обшуку 27.10.2023 за ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси № 712/11611/23 від 07.10.2023, в квартирі, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 :

1. кофта з написом Adidas чорного кольору з білими смужками;

2. кепка білого кольору з написом VonDutch,з лейбою чорного кольору з написом Sport.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Організацію виконання ухвали покласти на старшого слідчого відділу Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 або на іншого слідчого, прокурора уповноваженого на проведення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1