Справа № 282/1551/23
Провадження № 1-кс/282/43/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2024 року

смт.Любар

Слідчий суддя Любарського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши матеріали клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчим відділенням ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000185, в якому органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

У зазначеному кримінальному провадженні захисником ОСОБА_6 в порядку, передбаченому ч.1 ст. 201 КПК України, подано клопотання про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_7 , застосованого ухвалою слідчого судді Любарського районного суду Житомирської області 13 грудня 2023 року №282/1551/23 із тримання під вартою на інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Обґрунтовуючи подане клопотання захисником зазначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя виходив із суворості покарання за вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , а також факту відсутності власного житла у підозрюваного, що на думку слідчого судді свідчить про можливість підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування. Зазначає, що покладення на підозрюваного особистих зобов`язань, включаючи здавання паспорту для виїзду за кордон зазначений слідством ризик був би відсутній.

Вказує, що матеріали надані слідчим не містили жодних даних, які б характеризували підозрюваного та свідчили б про високий ступінь його соціалізації.

Сторона захисту звертає увагу, що протягом строку тримання під вартою ОСОБА_9 в повній мірі належно та сумлінно виконував покладені на нього процесуальні обов`язки та продовжує неухильно їх дотримуватися. Поведінка підозрюваного свідчить про його бажання сприяти розслідуванню: надавав необхідні покази, не вчиняв супротиву під час арешту. Крім того, зазначає, що станом на дату подання клопотання всі підозрювані, потерпілі та свідки допитані, необхідні документи направлені на експертизу, тобто, фактично, слідчі дії завершені.

Захисником у поданому клопотанні та доданих до нього документах зазначено нові обставини, що були встановлені стороною захисту після ухвалення рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_10 та надано документи, які вказують на характеризуючі дані підозрюваного, зокрема: свідоцтво про народження, що свідчить про наявність у ОСОБА_11 малолітньої дитини; посвідка на постійне місце проживання в Україні; договір найму нерухомого майна, що свідчить про наявність у підозрюваного житла; посвідчення учасника бойових дій та державну нагороду Головного управління розвідки України; службову характеристику, згідно якої підозрюваний охарактеризований лише з позитивної сторони.

В судовому засіданні підозрюваний та його захисник ОСОБА_5 клопотання підтримали і просили суд його задовольнити.

Прокурор, в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання захисника щодо зміни запобіжного заходу ОСОБА_4 із тримання під вартою на інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою мотивуючи тим, що клопотання є необгрунтованим. Окрім того вказав, що під час досудового розслідування з клопотанням про зміну запобіжного заходу може звернутися лише підозрюваний або обвинувачений, у захисника немає таких повноважень.

Слідчий суддя, заслухавши захисника, підозрюваного ОСОБА_11 та прокурора, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дійшов таких висновків.

В провадженні СВ ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000185, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

12 грудня 2023 року ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, а саме грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, із застосуванням предмету, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.

13 грудня 2023 року ухвалою слідчого судді Любарського районного суду Житомирської області відносно підозрюваного ОСОБА_11 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів без права внесення застави.

Статтею 7 КПК України визначені загальні засади кримінального провадження, до яких пунктом 15 цієї статті віднесена змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання сторонами своїх правових позицій.

Відповідно до ст. 201 КПК України підозрюваний, його захисник мають право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу. До клопотання додаються копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи.

Виходячи із змісту зазначених процесуальних норм, на сторону кримінального провадження - ініціатора клопотання покладається обов`язок доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог та підстав для їх задоволення.

Згідно зі ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Як визначено у ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слід відмітити, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та одночасно такий запобіжний захід повинен бути обраний пропорційно до наявних ризиків та в світлі фактичних обставин справи, задля недопущення порушень прав особи підозрюваного та меті, яку переслідує кримінальне провадження.

Так, в обґрунтування клопотання про зміну запобіжного заходу сторона захисту вказує на відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Водночас міцність соціальних зв`язків підозрюваного, наявність місця проживання, позитивна характеристика, значно зменшує ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, хоча відповідний ризик продовжує існувати. Крім того, сама лише тяжкість обвинувачення, яка інкримінується підозрюваному ОСОБА_4 , яка наразі не є доведеною, але існує і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду.

Таким чином, на думку слідчого судді відсутні підстави для зміни запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 з тримання під вартою на інший, більш м`який запобіжний захід.

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що відповідно до положень ч.3 ст.183 КПК України відносно підозрюваного ОСОБА_4 може бути застосований альтернативний запобіжний захід у вигляді застави з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, виходяи з наступного.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Зокрема, згідно п.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод звільнення може бути обумовлено наданням гарантій явки в суд, й судова практика Європейського суду з прав людини встановлює, що не відповідає п.3 ст.5 Конвенції встановлення розміру застави, виключно в залежності від інкримінованої шкоди. Гарантія має мету не відшкодування шкоди, а забезпечення присутності обвинуваченого в залі судового засідання. Тому її розмір повинен відповідати перспективі втрати застави чи обернення на неї стягнення у разі не явки обвинуваченого до суду, й повинен утримувати обвинуваченого в межах належної процесуальної поведінки.

Крім того, у своєму листі від 04.04.2014 №511-550/0/4-13 Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначає, що слідчі судді повинні враховувати майновий стан підозрюваного та не допускати встановлення такого розміру застави як альтернативному тримання під вартою, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до не можливості виконання застави.

Тому, слідчий суддя виходячи з того, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст.296КК України, наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, майновий стан підозрюваного, який позитивно характеризується, має на утриманні малолітню дитину, вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зважаючи на те, що розмір застави повинен утримувати особу в межах процесуальної поведінки та повинна існувати реальна перспектива втрати застави, вважає за необхідне врахувати всі обставини кримінального провадження та те, що з часом ризики зменшуються, тому вважає за необхідне встановити розмір застави в сумі 60560,00 грн., оскільки саме такий розмір застави, на думку слідчого судді, буде достатнім та зможе забезпечити виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України.

Разом з тим, слідчий суддя не приймає до уваги твердження прокурора про те, що з клопотанням про зміну запобіжного заходу під час досудового слідства може звернутися лише підозрюваний або обвинувачений, оскільки його твердження спростовується нормами ч.1 ст.201 КПК України.

Керуючись ст. 182, 201, 376 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 , з тримання під вартою на інший, більш м`який запобіжний захід - відмовити.

Одночасно визначити підозрюваному ОСОБА_4 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60560 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: UA0000277, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26278626, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач ТУ ДСА України в Житомирській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про місце свого проживання чи зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим, прокурором, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим, прокурором;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали оголошено о 11 год. 00 хв. 30.01.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1