ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3892/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" грудня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву адвоката ОСОБА_3 - захисника ОСОБА_4 про відвід головуючого у справі - судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0003319, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 190 КК України,

ВСТАТНОВИВ:

Адвокатом ОСОБА_3 , який здійснює захист ОСОБА_4 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 190 КК України, подано заяву про відвід головуючого судді у справі - ОСОБА_5 .

Як вбачається зі змісту заяви, підставою для відводу вказано те, що оскільки суддею ОСОБА_5 розглянуто обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 за обвинуваченням його у вчиненні в групі із ОСОБА_7 та 19 жовтня 2023 року ним було постановлено обвинувальний вирок, який вже навіть набрав законної сили, то у судді ОСОБА_5 склалось реальне упереджене ставлення до обвинуваченої ОСОБА_7 та йому з інших джерел, ніж матеріали цього кримінального провадженні, стало відомо про докази та факти, що мають відношення до справи (зокрема, показання ОСОБА_6 , протоколи огляду речових доказів, речові докази, інші докази у справі), які можуть бути доведені до відома судді тільки на певній стадії (розгляду обвинувального акту по суті), оскільки навіть у будь-якого стороннього спостерігача виникнуть об`єктивні сумніви у його неупередженості, не кажучи вже про сторону захисту, що свідчить про необхідність розгляду справи об`єктивним та безстороннім судом.

Також у заяві вказано про те, що суддя ОСОБА_5 заявив собі самовідвід, при цьому виключно суддя, який заявляє про самовідвід, посилаючись на відсутність у нього безсторонності, знає про свою зацікавленість та необ`єктивність у розгляді справи, чого не може знати жодна інша особа, в тому числі суддя який розглядав питання про самовідвід судді ОСОБА_5 та відмовив у задоволенні цієї заяви про самовідвід.

Учасники судового провадження та суддя ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися, про місце, дату та час розгляду заяви повідомлялись належним чином, проте їх неявка не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Вивчивши наявні в розпорядженні суду матеріали суд приходить до наступних висновків.

Так, відповідно до п. 4 ч. 1 ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участі у розгляді кримінального провадження за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до положень ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» основним завданням суду, що здійснює правосуддя на засадах верховенства права, є забезпечення кожному права на справедливий суд та повага до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Наявність безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод має визначатися за допомогою суб`єктивної перевірки, де враховуються особисті переконання та поведінка конкретного судді, тобто, чи суддя виявив будь-які особисті упередження або необ`єктивність в конкретній справі; а також відповідно до об`єктивної перевірки, тобто шляхом з`ясування того, чи сам суд і, серед інших аспектів, його склад, забезпечили достатні гарантії, щоб виключити будь-які законні сумніви щодо неупередженості.

Проте не існує чіткого поділу між суб`єктивною та об`єктивною неупередженістю, оскільки поведінка судді може не лише викликати об`єктивні сумніви з точки зору зовнішнього спостерігача (об`єктивна перевірка), але також може стосуватися питання про його особисте переконання (суб`єктивна перевірка). Таким чином, у деяких випадках, коли важко зібрати докази, за допомогою яких можна спростувати презумпцію суб`єктивної неупередженості судді, вимога об`єктивної неупередженості забезпечує додаткову важливу гарантію.

Що стосується об`єктивної перевірки, то необхідно визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, і які можуть викликати сумніви щодо його або її неупередженості. Це означає, що при вирішенні питання про те, чи є в даній справі законні підстави побоюватися, що певний суддя чи колегія не є безсторонніми, позиція відповідної особи є важливою, але не вирішальною.

Вирішальним є те, чи можна вважати цей острах об`єктивно виправданим.

При цьому принцип презумпції невинуватості є одним з аспектів права на справедливий суд.

Так, відповідно до п. 2 ст. 6 Конвенції кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Як слідує з положень ст. 62 Конституції України, ст. 17 КПК України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Суть презумпції невинності полягає не в тому, що особа є невинною, а в тому, що існує припущення щодо її невинності.

Як вбачається з матеріалів справи за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 190 КК України, в ході судового провадження суд (головуючий - суддя ОСОБА_5 ), постановляючи 19.10.2023 року обвинувальний вирок щодо ОСОБА_6 , обмежився допитом обвинуваченого, а інші докази не досліджував. Як вбачається з пояснень ОСОБА_6 , наведених у вироці суду, останній вказав інші обставини справи, ніж ті, що зазначені в обвинувальному акті як відносно ОСОБА_6 , так і відносно ОСОБА_4 , якій інкриміновано пособництво у шахрайстві за допомогою здійснення незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, вчинене за попередньою змовою групою осіб, зокрема ОСОБА_6 не повідомляв щодо попередньої змови на вчинення злочину з ОСОБА_4 та іншими невстановленими особами.

Проте, формулюючи обвинувачення в мотивувальній частині вказаного вироку суд, не зважаючи на те, що кримінальне провадження розглядалось виключно щодо обвинуваченого ОСОБА_6 , встановив, що ОСОБА_6 за допомогою здійснення незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, діючи за попередньою змовою з невстановленими на даний час особами та ОСОБА_4 (матеріали відносно якої виділені в окреме провадження), перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці у невстановлений досудовим розслідуванням день, час та місці здійснив умисне заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайства), за допомогою здійснення незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки.

Вказане формулювання у судовому рішенні щодо вини ОСОБА_4 дійсно може розцінюватись стороною захисту останньої як таке, що порушує принцип презумпції невинуватості.

За наведених обставин побоювання сторони захисту щодо небезсторонності судді ОСОБА_5 є об`єктивно виправданими і тому заява про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 190 КК України (№753/21243/23) підлягає задоволенню.

Разом з тим, доводи заяви про те, що суддею ОСОБА_5 було подано заяву по самовідвід з підстав своєї небезсторонності, не відповідають дійсності, оскільки суддя ОСОБА_5 у вказаній заяві не зазначав про те, що він має сумнів щодо своєї безсторонності, а лише формально послався на рішення ЄСПЛ «Рудніченко проти України».

Керуючись ст. ст. 75, 80-82, 369-372 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Задовольнити заяву адвоката ОСОБА_3 - захисника ОСОБА_4 про відвід головуючого у справі - судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0003319, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 190 КК України,

Кримінальне провадження передати керівнику апарату Дарницького районного суду м. Києва для виконання вимог ст. 35 КПК України та вирішення питання щодо формування нового складу суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя