У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Солом`янського УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у не розгляді клопотання -

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшла ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Солом`янського управління поліції ГУНП у м.Києві, яка полягає у не розгляді клопотання.

В скарзі ОСОБА_3 просить суд зобов`язати уповноважену особу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві, розглянути клопотання у кримінальному провадженні №0000972.

В обґрунтування скарги зазначає, що 28.09.2023 ОСОБА_3 до Солом`янського УП ГУНП в м. Києві подано клопотання про допит свідка ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000972.

Станом на день розгляду скарги, клопотання уповноваженим слідчим у кримінальному провадженні №0000972 так і не розглянуто.

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримала подану скаргу та просила її задовольнити.

Уповноважена особа Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві в судове засідання не з`явилася, про розгляд скарги повідомлялася належним чином. Причини неявки суду не відомі.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Як вбачається з матеріалів скарги, 28.09.2023 ОСОБА_3 до Солом`янського УП ГУНП в м. Києві подано клопотання про допит свідка ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000972, проте дане клопотання розглянуто та задоволено не було. Станом на розгляду скарги, клопотання слідчим так і не розглянуто.

Згідно ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Таким чином, законодавець надає право на оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора особам, розділяючи їх за суб`єктами оскарження, а саме: у разі відмови у внесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань таке право має тільки заявник.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України №139 від 06.04.2016 визначено, що до Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення, тобто, при внесенні до Реєстру фабули кримінального правопорушення в обов`язковому порядку відображається дата, час, адреса, місце, спосіб, знаряддя, засоби та інші особливості вчинення кримінального правопорушення, розмір збитків, прізвище фізичної особи (осіб) або дані про юридичну особу (осіб), які є потерпілими, дані про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, інші необхідні відомості.

Отже, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п.4 ч.5 ст.214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Зі змісту поданої скарги вбачається, що в заяві вказані відомості щодо обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, уповноваженою особою Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві, в порушення вищенаведених вимог клопотання не розглянуто.

В узагальненні Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12 січня 2017 року №9-49/0/4-17 висловлено наступну позицію, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст.284 КПК. Таким чином, з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Слідчий суддя приходить до висновку, що вимогами Кримінального процесуального кодексу України не передбачено жодної підстави для невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення злочинів, про які повідомлено належно оформленою заявою.

Таким чином, дії уповноважених осіб Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві, суперечать нормам ч.1 ст.214 КПК України і згідно з правилами ст.303 КПК України така бездіяльність може бути оскаржена під час досудового розслідування.

Відтак скарга ОСОБА_3 , підлягає задоволенню.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст.214, 303, 304 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Солом`янського УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у не розгляді клопотання - задовольнити.

Зобов`язати посадових осіб Солом`янського управління поліції ГУНП у м.Києві розглянути клопотання ОСОБА_3 від 28.09.2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений о 10 год. 00 хв. 07.02.2024 року

Слідчий суддя: ОСОБА_1