Справа № 626/546/24
Провадження № 1-кс/626/256/2024
УХВАЛА

Іменем України

02 лютого 2024 року м. Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ст. слідчого відділення №2 СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000122 від 01.02.2024 відносно ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, українця, громадянина України, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 , не судимого,

якому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України,

В С Т А Н О В И В:

02.02.2024 року до суду надійшло вищевказане клопотання із якого слідує таке.

01.02.2024, о 04:41 год., до ВП №1 Красноградського РВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що 01.02.2024, близько 10:00 години, на території військової частини НОМЕР_1 , розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , в ході сварки військовослужбовець ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_4 наніс йому удар ножем в спину, спричинивши тілесні ушкодження. Відповідно до довідки, ОСОБА_8 отримав тілесні ушкодження у вигляді проникаючого поранення правої плевральної порожнини.

Відомості про вказаний злочин відповідно до ст. 214 КПК України внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000122 від 01.02.2024 з попередньою кваліфікацією за ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 01.02.2024 близько 10 години, ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись на території тимчасової дислокації військової частини НОМЕР_1 в АДРЕСА_2 , в ході словесного конфлікту з військовослужбовцем ОСОБА_7 , що виник між ними на ґрунті раптових неприязних відносин через побутові причини, діючи умисно, з метою заподіяння ОСОБА_7 тілесних ушкоджень невизначеного ступеню тяжкості, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з мотивів неприязні до останнього, схопив ніж, який буз закріплений на ремені його штанів та замахнувшись, намагався нанести ним удар в область грудної клітини ОСОБА_7 , однак останній, ухилившись від цього удару та намагаючись припинити конфлікт, повернувся до ОСОБА_9 спиною та почав утікати, при цьому, ОСОБА_9 продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на заподіяння ОСОБА_7 тілесних ушкоджень та бажаючи довести їх до кінця, наздогнав його та наніс цим же ножем один удар в спину потерпілого, в результаті чого ОСОБА_7 отримав тяжкі тілесні ушкодження у вигляді проникаючого поранення правої плевральної порожнини, які є небезпечними для його життя в момент заподіяння.

02.02.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Обгрунтованість підозри підтверджується протоколом огляду місця події, протоколами допитів свідка ОСОБА_10 , підозрюваного., а також довідкою про КНП КСР «Кегичівська ЦРЛ» від 01.02.2024 року, що у ОСОБА_7 виявлене проникаюче поранення правої плевральної порожнини.

Також слідчий зазначає, що встановлені ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду . Вказаний ризик ґрунтується на тому, що підозрюваний розуміючи тяжкість кримінального покарання за вчинений злочин може залишити місце свого мешкання, в тому числі шляхом виїзду з району, області з метою уникнення від кримінальної відповідальності та переховуватись від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків по кримінальному провадженню. Вказаний ризик ґрунтується на тому, що потерпілий та свідки вказаного злочину проходять з ним службу в одному підрозділі, підтримують з ним дружні відносини, тобто підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків з метою викривлення їх свідчень під час досудового розслідування, а також в суді на його користь з метою уникнути кримінального покарання, що значною мірою може вплинути на всебічне та повне встановлення всіх обставин вказаного злочину.

Запобігти вищевказаним ризикам можливо лише шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, що зможе гарантувати його належну процесуальну поведінку та забезпечить виконання завдань кримінального провадження відповідно до ст. 2 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні просив клопотання слідчого задовольнити з вищевказаних підстав.

Захисник та підозрюваний просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Слідчий суддя, вислухавши прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши додані до клопотання докази, вважає за можливе його задовольнити з таких підстав.

В силу ст. ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених КПК України.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу суд оцінює вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченою кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність його соціальних зв`язків в місці її постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у нього постійного місця роботи; репутацію , майновий стан; наявність судимостей.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні встановлено наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 вищевказаного злочину.

Так, обгрунтованість підозри підтверджується доказами на які послався слідчий у своєму клопотанні та які досліджені під час судового засідання, а саме фактичними даними, які містяться в протоколі огляду місця події від 01.02.2024 року та вилучення ножа, яким було спричинено тілесні ушкодження; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , яка надав покази, що був очевидцем як ОСОБА_4 наніс удар в сину ножем потерпілому ОСОБА_8 , протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 в якому від підтвердив факт нанесення удару ножем в спину ОСОБА_8 , довідкою КНП КСР «Кегичівська ЦРЛ» від 01.02.2024 року, що у ОСОБА_7 виявлене проникаюче поранення правої плевральної порожнини.

Слідчий суддя вважає обгрунтованим посилання сторони обвинувачення, що підозрюваний може:

1 ) переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України). Вказаний ризик ґрунтується на тому, що підозрюваний розуміючи тяжкість кримінального покарання за вчинений злочин може залишити місце своєї служби в тому числі шляхом виїзду з району, області з метою уникнення від кримінальної відповідальності та переховуватись від органу досудового розслідування та суду;

2) незаконно впливати на потерпілого та свідків по кримінальному провадженню. Вказаний ризик ґрунтується на тому, що потерпілий та свідки є військовослужбавцями однієї військової частини і останній може незаконно на них впливати з метою викривлення їх свідчень під час досудового розслідування, а також в суді на його користь.

Також слідчий суддя при обранні запобіжного заходу враховує, що у підозрюваного відсутні міцні соціальні зв`язки, він не одружений, сім`ї не має, є військовослужбовцем військової частини. За станом здоров`я може перебувати у місцях попереднього ув`язнення.

Відтак , слідчий суддя приходить висновку, що більш м`який запобіжний захід не виправдовує себе та не може забезпечити цілей кримінального провадження, та не зможе запобігти встановленим ризикам на які послався слідчий у своєму клопотанні.

Приймаючи рішення про задоволення клопотання слідчий суддя керується рішеннями ЕСПЛ.

Так, у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

З урахуванням фактичних обставин провадження, а саме того, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження і вчинив злочин в період воєнного стану будучи військовослужбовцем, в цьому провадженні наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав і інтересів суспільства.

Таким чином, з метою дотримання балансу між суспільним інтересом та правом особи на особисту свободу, слідчий суддя доходить висновку, що для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та уникнення встановлених судом ризиків, доцільно обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя не визначає розмір застави, так як ОСОБА_4 підозрюється щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ст. слідчого відділення №2 СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 задовольнити.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор» до 30 березня 2024 року до 20:00 годин без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_11 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя