Справа 688/353/24
№ 1-кс/688/199/24
Ухвала

про накладення арешту на майно

23 січня 2024 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000081 від 13.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.126-1 КК України, про арешт майна,

встановив:

Слідчий СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Нетішинського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_5 , звернувся із клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000081 від 13.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.126-1 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 12.01.2024 року до ВПД №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, із письмовою заявою, звернулася ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителька м. Нетішин Хмельницької області, про те, що її цивільний чоловік ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , систематично вчиняє відносно останньої домашнє насильство.

13.01.2024 року за даним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000081 та розпочато досудове розслідування за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.126-1 КК України.

В ході досудового розслідування, потерпіла ОСОБА_6 , вказала, що 12.01.2024 року, вона спільно із сином, невісткою та внучкою, перебували за місцем свого проживання, близько 18:00 год, почули, як хтось гучно стукав у вхідні двері квартири. Вони одразу ж зрозуміли, що це був співмешканець ОСОБА_6 - ОСОБА_8 . При цьому, ОСОБА_8 голосно кричав, словесно ображав ОСОБА_6 словами нецензурної лайки, які принижували її честь і гідність, погрожував фізичною розправою та знищенням належного майна, вимагав відчинити двері. Вхідні двері вони не відчиняли, тоді ОСОБА_8 направився до щитової, що розміщена на коридорі та вимкнув в квартирі світло. Після чого, син із невісткою вийшли із квартири на коридор, щоб увімкнути світло, та в цей момент ОСОБА_8 почав рватися до квартири, однак син, який стояв у вхідних дверях, не впускав його. ОСОБА_8 говорив до невістки, що хоче зайти до квартири, щоб забрати свою колекцію монет, після чого піде геть. Почувши це, ОСОБА_6 повідомила, щоб діти впустили ОСОБА_8 , оскільки вважала, що він забере монети та піде, однак увійшовши до квартири, ОСОБА_6 із ОСОБА_8 направились до приміщення спальної кімнати, де він хотів забрати свої монети, що знаходились на шафі, однак побачив паспорт громадянина України ОСОБА_6 , який лежав поряд, взяв його до рук та порвав зі словами: «Він тобі більше не треба».

Вищевказане майно постановою слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 17.01.2024 року визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

У подальшому з метою збереження речового доказу у вказаному кримінальному провадженні, виникла необхідність у його арешті, так як у разі не застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, це може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна та перешкоджатиме кримінальному провадженню.

Прокурор ОСОБА_5 та слідчий ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явилися, подали заяву про розгляд клопотання без їх участі, підтримали клопотання в повному обсязі, просили його задовольнити.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Статтею 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи, що пошкоджений паспорт громадянина України ОСОБА_6 , серії НОМЕР_1 , який був виданий Нетішинським МВ УМВС України в Хмельницькій області, визнано речовим доказом, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою збереження речових доказів слід накласти арешт на майно із забороною відчужувати, користування та розпорядження ним.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на пошкоджений паспорт громадяни України, виданий Нетішинським МВ УМВС України в Хме льницькій області на ім`я ОСОБА_6 , серії НОМЕР_1 , заборонивши відчужувати, розпоряджатись та користуватись вищевказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ігор ОГОРОДНІК