ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 642/4748/23 Головуючий 1-ї інстанції: ОСОБА_1
Провадження №11-сс/818/1223/23 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2023 року м. Харків

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

- головуючого судді ОСОБА_2 ,

- суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

- секретаря ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 29.08.2023,-

В С Т А Н О В И Л А:

Цією ухвалою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність органу досудового розслідування.

Як зазначено в ухвалі слідчого судді, 21.08.2023 до Ленінського районного суду м. Харкова звернувся ОСОБА_6 зі скаргою, в якій просив внести до ЄРДР відомості за заявою невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту його отримання з попередньою кваліфікацією ст. 356 КК України. Визначити дізнавача (слідчого) та розпочати досудове розслідування. Надіслати заявнику Витяг з ЄРДР не пізніше 24 годин з моменту внесення до ЄРДР на його електронну скриньку.

Слідчий суддя мотивував ухвалу тим, що в заяві відсутні достатні об`єктивні дані, які б свідчили про те, що описані в ній події свідчать, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення.

Не погодившись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 29.08.2023 та задовольнити його скаргу.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала слідчого судді незаконна та необґрунтована і постановлена з неповнотою з`ясування обставин справи.

Крім того ОСОБА_6 просить поновити строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді, посилаючись на те, що в судовому засіданні він присутній не був, а копію ухвали отримав 31.08.2023.

Твердження апелянта, щодо поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження матеріалами судового провадження не спростовуються; причини пропуску процесуального строку, на які посилається у клопотанні заявник є поважними, а тому строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 29.08.2023.

Учасники справи були повідомлені належним чином про час та місце розгляду апеляційної скарги, до суду апеляційної інстанції не прибули.

За наведених вище обставин враховуючи стислі строки регламентовані ч. 2 ст. 422 КПК України судова колегія вважає можливим розглянути апеляції по суті, без учасників справи, належним чином повідомлених про час та місце проведення апеляційного розгляду, так як в силу вимог ч. 4 ст. 405 КПК України дані обставини не є перепоною для апеляційного розгляду

Заслухавши суддю доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається із матеріалів справи, 21.07.2023 до Ленінського районного суду м. Харкова звернувся ОСОБА_6 зі скаргою, в якій просив внести до ЄРДР відомості за заявою невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту його отримання з попередньою кваліфікацією ст. 356 КК України. Визначити дізнавача (слідчого) та розпочати досудове розслідування. Надіслати заявнику Витяг з ЄРДР не пізніше 24 годин з моменту внесення до ЄРДР на його електронну скриньку.

Відмовляючи в задоволенні скарги ОСОБА_6 слідчий суддя виходив з того, що в заяві відсутні достатні об`єктивні дані, які б свідчили про те, що описані в ній події свідчать, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення.

Проте, колегія суддів не погоджується з таким висновком слідчого судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно вимог ст. 214 КПК України слідчий проводить досудове розслідування лише після внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно до ст. 214 КПК України досудове розслідування без внесення відомостей до ЄРДР проводити заборонено.

Данні вимоги ст. 214 КПК України мають імперативний характер.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до частини 4 статті 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Як вбачається з матеріалів справи, 15.08.2023 ОСОБА_6 направив електронною поштою заяву до другого СВ (з дислокацією в м. Харкові) ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві, заяву про вчинення відносно нього суддею Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_7 кримінального правопорушення за ст. 356 КК України.

Відповідно до постанови Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18), якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато, а якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Як стверджував заявник, і вказаний факт не спростований на час розгляду скарги, відомості щодо обставин відображених у зверненні ОСОБА_6 на час розгляду скарги слідчим суддею, до ЄРДР невнесені та жодної відповіді ОСОБА_6 не надходило.

Тобто, строки визначені ст. 214 КПК України, суб`єктом оскарження не дотримані.

У пункті 74 Рішення у справі "Лелас проти Хорватії" і пункті 70 Рішення у справі "Рисовський проти України" ЄСПЛ підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування" та пояснив його практичне значення, зокрема, зазначивши, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх порушень та уникати виконання своїх обов`язків, а у цій ситуації, суб`єкт оскарження не дотрималися власних внутрішніх правил та процедур, щодо умов унесення відомостей до ЄРДР, апріорі, вони удалися, до фактичного уникнення виконання своїх обов`язків. Тим самим, отримали вигоду від своїх порушень та позбавили особу, яка подала заяву про злочин, як сторону, у взаємовідносинах, що склалися між ними з моменту подання такого звернення про злочин, розумної можливості представити свою справу за таких умов, які б не ставили його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною (суб`єктом оскарження).

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування передбачений главою 26 КПК України,

Пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК України встановлено, що на досудовому провадженні може бути оскаржена, в тому числі, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відмовляючи в задоволенні скарги ОСОБА_6 слідчий суддя виходив з того, що в заяві ОСОБА_6 відсутні достатні об`єктивні дані, які б свідчили про те, що описані в ній події свідчать, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення.

Проте, внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 № 139). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Повноваженнями щодо оцінки відомостей, повідомлених потерпілим чи наведених у заяві, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач, прокурор.

Разом з тим, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не зобов`язує слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

У постанові від 01.12.2022р. у справі №522/7836/21 (провадження №51-2328км22) Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду констатував той факт, що слідчий суддя під час здійснення судового контролю може скасовувати постанови слідчого/прокурора та зобов`язувати вчиняти певні дії передбачені КПК України, однак при цьому не повинен втручатися в процесуальну діяльність слідчого.

Виходячи з цього, слідчий суддя, на етапі проведення досудового розслідування, не виконує функції слідчого у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та позбавлений повноважень надати вказівку слідчому щодо прийняття конкретного за змістом процесуального рішення, адже слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльності.

З огляду на викладене ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, а апеляційна скарга частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст.392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 29.08.2023.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 29.09.2023 про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність органу досудового розслідування, скасувати та постановити нову.

Скаргу ОСОБА_6 задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену посадову особу другого слідчого відділу (з дислокацією в м. Харкові) ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві розглянути заяву ОСОБА_6 від 15.08.2023 та надати заявнику відповідь.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді