Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001719, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.08.2023, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, із вищою освітою, працюючого директором КП «ЖИТЛОІНВЕСТБУД-УКБ», одруженого, маючого на утриманні одну неповнолітню дитину, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під домашнім арештом в нічний час доби ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001719, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.08.2023, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України. Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11.09.2023 відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступного дня, строком до 25.10.2023, із забороною залишати місце свого проживання за адресою АДРЕСА_1 та покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України. Постановою керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва від 23.10.2023 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців. Таким чином, вказуючи на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, на тяжкість вказаного злочину та тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, а також на те, що передбачені статтею 177 КПК України ризики, які стали підставою для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати та при цьому більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, прокурор просить продовжити строк застосованого відносно підозрюваного запобіжного заходу в межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання із наведених у ньому підстав.

Захисник просив відмовити у задоволенні клопотання з підстав, наведених ним у поданих до суду письмових запереченнях, вказуючи, зокрема, на необґрунтованість підозри, відсутність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, на які посилається сторона обвинувачення, а також на те, що підозрюваним ОСОБА_6 не допускалося невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підозрюваний підтримав позицію захисника.

Заслухавши доводи сторін обвинувачення та захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню із наступних підстав.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів кримінального провадження, слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001719, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

25.08.2023 у кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а саме у службовій недбалості, тобто у неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11.09.2023 відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступного дня, строком до 25.10.2023, із забороною залишати місце свого проживання за адресою АДРЕСА_1 та із покладенням на підозрюваного наступних обов`язків:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду у визначений час, залежно від стадії кримінального провадження;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 367 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , віднесено до категорії нетяжких злочинів.

Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

При вирішенні питання про обрання та зміну запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 ст. 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України та які не викликають обґрунтованих сумнівів у цьому.

Так, із даних, що містяться в долучених до клопотання письмових доказах, вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, а тому підозра є обґрунтованою.

При цьому, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У зв`язку з наведеним, з огляду на встановлені вище обставини, які знайшли своє підтвердження в ході розгляду даного клопотання, слідчий суддя вважає необґрунтованими наведені стороною захисту доводи щодо необґрунтованості підозри та недостатності доказів в її обґрунтування.

Оцінюючи наявність заявлених органом досудового розслідування та встановлених попередньою ухвалою слідчого судді ризиків, слідчий суддя вважає, що такі ризики не зменшились.

Перевіряючи ризик можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя виходить насамперед з тяжкості покарання, яке загрожує підозрюваному у разі доведення його вини.

Так, санкція ч. 2 ст. 367 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого.

Крім того, прокурором у судовому засіданні доведено, що передбачені ч.1 чт. 177 КПК України ризики, які стали підставою для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу, не зменшились, що в поєднанні з обґрунтованістю підозри є підставою для застосування запобіжного заходу.

Оцінивши в сукупності всі обставини, наведені в ст. 178 КПК, врахувавши вимоги ст.183 КПК, слідчий суддя погоджується з висновками слідчого та прокурора про те, що більш м`якші запобіжні заходи на даному етапі не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а також запобігти встановленим ризикам.

Вирішуючи питання про продовження такого виду запобіжного заходу, як домашній арешт у нічний час, слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених статтею 177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було обрано підозрюваному такий запобіжний захід, на теперішній час не відпали та не втратили своєї вагомості.

Будь-яких нових обставин, які мають значення при вирішенні питання щодо продовження запобіжного заходу підозрюваному та які не існували і не розглядались на час обрання запобіжного заходу, в судовому засіданні не встановлено.

Виходячи з положень статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог частини першої статті 197 КПК України, обраний відносно підозрюваного запобіжний захід відповідає характеру і тяжкості діяння, яке йому інкримінується, а разом з тим, допомагає уникнути виникненню ризиків, існування яких доведено, тому слідчий суддя приходить до висновку про доцільність продовження строку домашнього арешту у нічний період доби відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

З`ясовано також, що постановою керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 від 23.10.2023 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців.

Відповідно до ч.6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність продовження строку застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, тобто до 25.11.2023 включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя, застосовуючи запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, покладає на підозрюваного певні обов`язки.

На виконання вимог вказаної статті слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, визначені попередньою ухвалою слідчого судді при застосуванні відносно нього запобіжного заходу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176 - 178, 181, 193, 194, 196 - 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001719, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.08.2023, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. щоденно, в межах строку досудового розслідування, тобто до 25.11.2023 включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду у визначений час, залежно від стадії кримінального провадження;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 , за адресою АДРЕСА_1 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1