Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/395/20
Провадження № 1-кп/935/40/23
У Х В А Л А

Іменем України

08 листопада 2023 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000053 від 24.01.2020 стосовно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України,

з участю прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5

встановив:

У провадженні Коростишівського районного суду Житомирської області перебуває дане кримінальне провадження.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про зміну обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а також про звернення застави у дохід держави шляхом зарахування на спеціальний рахунок НБУ , створений для потреб ЗСУ. Клопотання мотивує тим, що злочин, в учиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України є нетяжким злочином. Однак, обов`язки , покладені на нього попередньою ухвалою суду від 01.11.2022 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави (з врахуванням судових рішень про продовження строку дії такого запобіжного заходу, останній раз від 20.02.2023), після її внесення заставодавцем ОСОБА_6 , ОСОБА_3 не виконував. Зокрема обвинувачений, який є раніше судимим, неодноразово не з`являвся у судові засідання , привід виконаний не був у зв`язку з відсутністю обвинуваченого за місцем проживання, оголошувався у розшук судом. Крім того, у провадженні Богуславського районного суду Київської області перебуває на розгляді кримінальне провадження №0000534 від 12.05.2022 , що свідчить про схильність ОСОБА_3 до вчинення кримінальних правопорушень. Вік обвинуваченого та відсутність стійких соціальних зв`язків дозволяють останньому переховуватись від суду та ухилятись від кримінального переслідування.

Також прокурор вважає, що оскільки обвинувачений порушив обов`язки, передбачені ухвалою суду, це дає суду підстави звернути заставу у дохід держави.

Обвинувачений ОСОБА_3 заперечив проти заявлених клопотань, пояснив, що від суду не переховувався, працює неофіційно, за різних обставин не мав змоги з`явитись у судові засідання, проте, надати належні докази, як підтвердження цьому, не може.

Захисник ОСОБА_5 заперечила проти клопотання прокурора, зазначила, що прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, у зв`язку із чим просила залишити запобіжний захід у виді застави, а у задоволенні клопотання відмовити.

Заслухавши думку учасників провадження, дослідивши матеріали клопотань та долучені до них докази, суд дійшов такого висновку.

Відповідно ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд заклопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Клопотання про зміну більш м`якого запобіжного заходу на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою повинно містити докази порушення умов раніше обраного запобіжного заходу та обґрунтування наявності ризиків у провадженні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з вимогами ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше.

Судом встановлено, що в межах судового розгляду даного кримінального провадження 14.04.2023 обвинуваченого ОСОБА_3 було звільнено з-під варти у зв`язку із внесенням застави. Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України останній вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

При цьому, обвинувачений, будучи ознайомленим із покладеними на нього обов`язками відповідно ухвали суду від 01.11.2022 (з урахуванням судових рішень про продовження строку тримання під вартою , останній раз 20.02.2023), а також належним чином повідомлений про час та місце розгляду кримінального провадження, неодноразово не з`являвся у призначені судом судові засідання, зокрема 30.08.2023, 14.09.2023, 11.10.2023. Будь-яких заяв щодо поважності причин неприбуття до суду не подавав, у зв`язку з чим щодо обвинуваченого ухвалою суду було застосовано привід, ухвалою суду від 11.10.2023 надано дозвіл на затримання з метою приводу до Коростишівського районного суду Житомирської області для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, ухвалою суду від 11.10.2023 обвинуваченого оголошено в розшук та зупинено кримінальне провадження.

Таким чином обставина переховування обвинуваченого ОСОБА_3 від суду вже встановлена судовими рішеннями, оскільки правовими підставами для надання дозволу на затримання та оголошення в розшук є переховування обвинуваченого від суду.

З огляду на викладене, суд вважає, що прокурором доведено наявність ризиків, які існують та які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може вчинити дії, передбачені частиною першою статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме: пункти перший та п`ятий вказаної статті.

До того ж, при вирішенні питання про зміну запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, суд поряд з цим також враховує: особу обвинуваченого, його вік, офіційно не працевлаштований, неодружений, раніше судимий , у провадженні Богуславського районного суду Київської області перебуває на розгляді кримінальне провадження №0000534 від 12.05.2022 стосовно ОСОБА_3 у вчиненні Кримінального правопорушення за ч.4 ст.185 КК України, у провадженні Коростишівського районного суду Житомирської області також перебуває кримінальне провадження №0000008 від 08.01.2021 стосовно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.3 КК України.

Суд вважає, що докази та обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що для запобігання вищевказаним ризикам, застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання згаданих ризиків, а задоволення клопотання є доцільним і співмірним задля забезпечення дієвості даного кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Прокурор просить не визначати обвинуваченому заставу. Однак, враховуючи всі обставини кримінального правопорушення, вислухавши думку сторін кримінального провадження, суд вважає за можливе визначити ОСОБА_3 заставу у максимальному розмірі відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КК України.

Визначений судом розмір застави є обґрунтованим, оскільки такий розмір застави є пропорційним щодо конкретної особи, враховуючи дані, які містяться в матеріалах клопотання, а також буде достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків, та забезпечить виконання завдань кримінального провадження.

Щодо звернення застави в дохід держави суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.

При порушенні умов такого запобіжного заходу як застава процедура його застосування включає також застосування заходів кримінально-процесуальної відповідальності. Так, у разі порушення умов застави - вона звертається в дохід держави (частина 8 статті 182 КПК).

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу (частина 9 статті 182 КПК).

З наведеного слідує, що звернення застави в дохід держави є невід`ємною складовою зміни запобіжного заходу в вигляді застави, яка передбачена частинами 8 та 10 статті 182 КПК, та охоплюється поняттям застосування запобіжного заходу в вигляді застави.

Заходами забезпечення кримінального провадження є, у тому числі, запобіжні заходи (пункт 9 частини 2 статті 131 КПК). Застава є одним із видів запобіжних заходів (пункт 3 частини 1 статті 176 КПК).

У зв`язку із зазначенит, звернення застави в дохід держави має (із врахуванням особливостей цього заходу) відповідати встановленим правилам застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно ч. 3 ст. 182 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України (частина 8 статті 182 КПК).

При цьому суд звертає увагу, що застава є безстроковим запобіжним заходом, тому її строк не може бути визначний ухвалою суду, і вона без визначення строку забезпечує виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (частина 7 статті 42 КПК).

Як вже встановлено судом обвинувачений неодноразово не з`являвся у судові засідання, а саме 30.08.2023, 14.09.2023, 11.10.2023, привід стосовно нього був невиконаний у зв`язку із відсутністю обвинуваченого за місцем проживання, останній оголошувався судом у розшук, чим порушив свої процесуальні обов`язки, покладені на нього відповідною ухвалою суду.

Крім цього, наведені у попередніх судових рішеннях, якими обирався/продовжувався строк тримання ОСОБА_3 під вартою та визначався розмір застави, відомості про наслідки невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків, в тому числі із зазначення можливості звернення застави в дохід держави, є достатнім роз`ясненням правових наслідків внесення застави та відповідальності за порушення її умов.

Отже, у разі порушення умов такого запобіжного заходу як застава (зокрема, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин та не повідомив заздалегідь про причини своєї неявки, відлучався за межі місця проживання без дозволу суду та не повідомляв суд про зміну свого місця проживання), суд вправі застосувати заходи кримінально-процесуальної відповідальності - звернути заставу (її частину) в дохід держави.

З огляду на викладене клопотання прокурора обґрунтовано правовими підставами, доведено, що ОСОБА_3 порушив покладені на нього судом обов`язки, а тому суд вважає, що вимога прокурора про звернення застави в дохід держави є законною та обгрунтованою належними й допустимими доказами, а тому підлягає задоволенню.

Крім того, судом враховано, що Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Верховною Радою України, в Україні введено воєнний стан з 05:30 год. 24.02.2022 строком на 30 днів, який неодноразового було продовжено та діє на теперішній час.

Таким чином, застава, внесена за обвинуваченого, з урахуванням клопотання прокурора та введенням воєнного стану на території України, підлягає зверненню в дохід держави із зарахуванням на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-179, 182-184, 194 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою задовольнити частково .

Змінити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 (шістдесят) календарних днів до 06.01.2024 включно

Визначити ОСОБА_3 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Коростишівського районного суду Житомирської області (код отримувача: 26278626 , банк отримувача: ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача МФО: 820172, рахунок отримувача: UA0000277), у будь-який момент протягом строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В разі внесення визначеної в ухвалі суду суми застави, негайно звільнити обвинуваченого з-під варти та зобов`язати його прибувати за першою вимогою до суду, та покласти на ОСОБА_3 такі обов`язки:

- прибувати до Коростишівського районного суду Житомирської області за кожною вимогою;

- повідомляти суд та прокурора про зміну свого місця проживання;

- не відлучатись за межі населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває;

- заборонити спілкуватися зі свідками, потерпілими, іншими особами у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до слідчого свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Попередити обвинуваченого, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України з одночасним вирішенням питання, передбаченого ч. 10 ст. 182 КПК України.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У частині застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 п.3 ч.4 ст.183 КПК України відмовити.

Клопотання прокурора про звернення застави в дохід держави - задовольнити.

Звернути в дохід держави та зарахувати на спеціальний рахунок Національного банку України для збору коштів на підтримку Збройних Сил України, а саме: UA0992708, грошові кошти у розмірі 26000,00 (двадцять шість тисяч) гривень, які внесено на депозитний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації України у Житомирській області, як заставу за обвинуваченого ОСОБА_3 у межах даного кримінального провадження.

Копію ухвали направити до ТУ ДСА у Житомирській області для виконання в частині звернення застави в дохід держави.

Ухвала може бути оскаржена в частині зміни запобіжного заходу до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1