У Х В А Л А

28.12.2023 м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

перекладача ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання заяву про відвід судді ОСОБА_6 у межах кримінального провадження № 0001235 за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 153 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Голосіївського районного суду міста Києва перебуває зазначене кримінальне провадження (кримінальна справа № 752/16138/21), в якому стороною захисту обвинуваченого, зокрема адвокатом ОСОБА_8 заявлено відвід головуючому одноособово судді ОСОБА_6 , внесену до журналу судового засідання від 27.12.2023, мотивовану незабезпеченням обвинуваченого у засідання, тоді як у режимі відеоконференції підзахисному неможливо надавати правову допомогу.

Для розгляду вказаної заяви на 28.12.2023 було призначено судове засідання та з`ясовано, що представлятиме захист в суді адвокат ОСОБА_4 , позиція його є узгодженою з адвокатом ОСОБА_8 та безпосередньо обвинуваченим ОСОБА_7 .

Під час розгляду заяви про відвід судді захисник ОСОБА_4 надав детальні пояснення щодо підстав заявлення відводу, зокрема зазначив, що це кримінальне провадження передано на новий розгляд до суду першої інстанції після скасування у касаційні інстанції обвинувального вироку суду з мотивів порушення права обвинуваченого на захист у частині забезпечення перекладачем ОСОБА_7 , який є іноземцем і державною мовою країни походження якого є англійська та арабська. Під час нового розгляду кримінального провадження 12.07.2023 суддя ОСОБА_6 визначив своїм рішенням, що переклад в режимі відеоконференцзв`язку обвинуваченому з Державної установи "Київський слідчий ізолятор" забезпечувати неможливо. Обвинуваченого завжди доставляли до зали суду, проте 27.12.2023 суддя відмовив у доставці обвинуваченого, пославшись на ст. 615 КПК України, не пояснивши чому і це становило собою виключний випадок, який свідчить про упередженість судді ОСОБА_6 до обвинуваченого, а дії судді виходять за межі закону.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав позицію захисника, вказав, що бажає участі особисто в залі суду потерпілої для з`ясування істини, проте вона не бажає приходити.

Від уповноваженого прокурора надійшло письмове клопотання про розгляд заяв про відвід за відсутності прокурора, по суті поданої заяви прокурором зазначено, що заявлений відвід є незаконним і необґрунтованим, адже безпосередньо у ч. 1, 2 ст. 336 КПК України прямо передбачено, що судове провадження може здійснюватися в режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, яке знаходиться поза межами приміщення суду.

Заслухавши позицію присутніх, проаналізувавши клопотання прокурора, суд зазначає наступне.

Загальні обставини, які виключають участь судді в кримінальному провадженні наведені у ст. 75 КПК України і до них віднесено випадки, коли такий суддя є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; коли він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; ситуація особистої заінтересованості судді, його близьких родичів чи членів сім`ї в результатах провадження; наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, а також випадки порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Крім того процесуальним законодавством, зокрема ст. 76 КПК України обмежено допуск судді до повторної участі у кримінальному провадженні та передбачено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті (ч. 1 ст. 76 КПК України). Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції (ч. 2 ст. 76 КПК України).

Згідно з вимогами ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст. 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; необхідності забезпечення безпеки осіб; проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; наявності інших підстав, визначених судом достатніми. Суд не має права прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває обвинувачений, якщо він проти цього заперечує, крім випадків здійснення дистанційного судового провадження в умовах воєнного стану. Якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, тримається в установі попереднього ув`язнення або установі виконання покарань, дії, передбачені ч. 4 цієї статті, здійснюються службовою особою такої установи.

З аналізу процесуального законодавства слідує, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимимидоказами.

Ґрунтовно проаналізувавши мотиви відводу, суд оцінює проголошені в обґрунтування заяви доводи як власну суб`єктивну негативну оцінку сторони захисту (заявника відводу) судового рішення та процесуальних дій судді ОСОБА_6 .

Проте, такі дії були спрямовані на реалізацію завдань і цілей кримінального провадження, дотримання розумних строків, забезпечення права обвинуваченого на захист, адже змістом журналу судового засідання від 27.12.2023 стверджується, що перекладач 27.12.2023 у залі суду був присутній. У той же час у конструкції ст. 336 КПК України законодавець передбачив дискрецію суду приймати рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває обвинувачений, якщо він проти цього заперечує, виключно у випадку здійснення дистанційного судового провадження в умовах воєнного стану.

24.02.2022 в Україні було введено воєнний стан.

У ч. 2 ст. 2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" унормовано, що повноваження судів в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Відповідно до ст. 26Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Наразі воєнний стан продовжує свою дію.

Голосіївський районний суд міста Києва здійснював та продовжує здійснювати правосуддя в умовах воєнного стану в урахуванням безпекової ситуації.

Частиною 1 ст. 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

У той же час сторони та учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами і зловживання процесуальними правами не допускається.

Стороною захисту не розкрито у чому полягала упередженість судді ОСОБА_6 до обвинуваченого за умови участі перекладача на арабську мову та вжиття належних організаційних та процесуальних дій для забезпечення участі обвинуваченого у режимі відеоконференцзв`язку з приміщення установи поперднього ув`язнення.

Більше того, стороною захисту не враховано особливості функціонування конвойної служби Державної установи "Київський слідчий ізолятор" та наявності днів, у які конвоювання не здійснюється та обмеженості кількості обвинувачених, які можуть бути доставлені до конкретного суду у конкретний день.

Заслухана наразі мотивація заяви про відвід не свідчить про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або необ`єктивності судді ОСОБА_6 і доказів неупередженості судді у ході розгляду заяви про його відвід подано не було.

Перелік обставин, що виключають учать судді у кримінальному провадженні визначено ст. 75 КПК України, проте в судовому засіданні захисником і обвинуваченим в обґрунтування заявленого відводу не було зазначено належних та вагомих обставин, які виключають участь судді ОСОБА_6 цьому кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_7 у розумінні ст. 75 КПК України.

Зважаючи на викладене, заявлений відвід задоволенню не підлягає.

Посилання обвинуваченого на неприбуття потерпілої до зали суду не становлять собою предмет розгляду суду при вирішення заяви про відвід судді.

Керуючись ст. 75, 80, 81, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви захисника ОСОБА_8 , підтриманої захисником ОСОБА_9 та обвинуваченим ОСОБА_7 від 27.12.2023 про відвід судді ОСОБА_6 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1