Провадження №1-кс/760/7298/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М УК Р А Ї Н И

28 липня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3

захисника підозрюваного - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва клопотання детектива відділу детективів із захисту економіки у сфері надання фінансових послуг Територіального управління БЕБ в Київській області ОСОБА_6 за погодженням прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_5 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , без місця реєстрації в України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до ст. 89 КК України раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №0000258 від 14.05.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 199 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання детектива відділу детективів із захисту економіки у сфері надання фінансових послуг Територіального управління БЕБ в Київській області ОСОБА_6 за погодженням прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного відносно підозрюваного ОСОБА_5 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000258 від 14.05.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 199 КК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 199 КК України, тобто у виготовленні, зберіганні та збуті підроблених грошей та у виготовленні, зберіганні та збуті підроблених грошей вчиненому повторно, що є тяжким злочином, за яке загрожує покарання у виді позбавленням волі на строк до десяти років з конфіскацією майна. Підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, постійного доходу, офіційно не працює, на даний час суспільно-корисною працею не займається, тому може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, продовжити свою протиправну діяльність та вчиняти нові умисні кримінальні правопорушення й надалі.

На підставі вищезазначених обставин, просить продовжити щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 діб, тобто до 30.08.2023, в межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, з підстав зазначених в клопотанні. Зазначила, що наразі в межах кримінального провадження призначена експертиза за наслідками якої може бути здійснена перекваліфікація дій підозрюваного.

Захисник в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання про продовждення строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 30 діб, тобто до 30.08.2023, в межах строку досудового розслідування, посилаючись на те, що стороною обвинувачення належним чином не встановлено особу підозрюваного, неправильно кваліфіковано дії ОСОБА_5 тому підозра є необгрунтованою, а також не надано належних доказів наявності ризиків, про які заявлено у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію захисника. Заперечував щодо продовждення строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з підстав неправильної кваліфікації його дій.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Як вбачається із матеріалів клопотання, підрозділом детективів ТУ БЕБ в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000258 від 14.05.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 199 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується..

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

З усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»). Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

У своєму клопотанні орган досудового розслідування зазначає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст.199 КК України, тобто у виготовленні, зберіганні та збуті підроблених грошей та у виготовленні, зберіганні та збуті підроблених грошей вчиненому повторно, що є тяжким злочином, за яке загрожує покарання у виді позбавленням волі на строк до десяти років з конфіскацією майна, у зв`язку з чим існують ризики, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих та свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто зникнути та перебувати тривалий час у розшуку; вчинити інший злочин, а застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

Жодних інших свідчень на підтвердження наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, у клопотанні та під час судового засідання суду надано не було. Фактично, наявність ризиків, зокрема можливість ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення, обґрунтовується тотожними обставинами без доведення наявності причинно-наслідкового зв`язку між певними діями підозрюваного, які можуть привести до вказаних ризиків.

Ризик переховування обвинуваченого від органів досудового розслідування та суду не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку, це слід робити з урахуванням низки інших відповідних фактів, які можуть або підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування, а також міжнародні контакти (рішення у справі «W. проти Швейцарії» (W. v. Switzerland) від 26.01.1993).

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що обґрунтування наявності ризиків лише тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення, є неправомірним. Про це зазначено в рішенні ЄСПЛ за скаргою №12369 від 26.06.1991 по справі «Лтальє проти Франції», п.51, за скаргою №5522/04 від 20.01.2011 по справі «Прокопенко проти України», за скаргою №38717/04 від 14.10.2010 по справі «Хайредінов проти України» п. 29, 41 за скаргою №37466/04 від 20.05.2010 по справі «Москаленко проти України».

У справі «Третьяков проти України» від 29.09.2011 ЄСПЛ констатував порушення ст. 5 КЗПЛ, зокрема, з огляду на те, що судом не було розглянуто можливість застосування до заявника будь-яких альтернативних запобіжних заходів замість тримання під вартою.

Судом встановлено відсутність у клопотанні аргументів детектива про те, що до підозрюваного неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні. У судовому засіданні прокурор також не надав відповідних аргументів.

У відповідності до ч.3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Частиною 4 статті 194 КПК України встановлено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно із ч.1 ст.179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати обов`язки, передбачені ст. 194 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування докази наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими.

Наведені обставини щодо особи підозрюваного та тяжкість покарання, яке йому загрожує, свідчать про наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 ставиться необхідність у запобіганні підозрюваного від вчинення дій щодо переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків; та застереження від вчинення іншого кримінального правопорушення.

Проте, в судовому засіданні прокурором не доведено обставин, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме недостатності у застосуванні більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризиків, зазначених у клопотанні.

На підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, враховуючи дані про особу підозрюваного, відсутність у ОСОБА_5 судимостей, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання забезпечить належну поведінку підозрюваного.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 179, 183, 194, 331, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання до 30.08.2023 в межах досудового розслідування кримінального провадження та покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожним їхнім викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Визначити дату закінчення дії ухвали - 30.08.2023.

Звільнити з-під варти ОСОБА_5 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження та Київську обласну прокуратуру.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9