У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.09.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТДВ «Червонозаводський хлібзавод» про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000833 від 07.03.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2023 року представник власника майна звернувся до суду з указаним клопотанням, мотивуючи свої вимоги тим, що ухвалою слідчого судді Богунського районного суду міста Житомира від 16.03.2023 року в справі № 295/2948/23 накладено арешт на сідловий тягач Man TGX, р.н. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 належить ТДВ «Червонозаводський хлібзавод», та перебував в користуванні ОСОБА_4 . У кримінальному провадженні проведено всі необхідні експертизи та інші слідчі дії, потреба в утриманні транспортного засобу відпала. Тому заявник просить скасувати зазначений арешт та повернути майно власнику.

У судове засіданні представник заявника не з`явився, належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду клопотання, надав заяву з проханням проводити розгляд клопотання за його відсутності, вказавши про підтримання заявлених вимог.

Прокурор будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду клопотання, в судове засідання також не з`явилася та направила клопотання про розгляд клопотання за її відсутності, викладвши заперечення проти задоволення клопотання з тих підстав, що на даний час досудове розслідування в кримінальному провадженні не завершено й не встановлено всіх обставин дорожньо-транспортної пригоди. Слідчим призначена, але не проведена судова експертиза обставин і механізму дорожньо-транспортної пригоди, через що необхідність в арешті майна не відпала, так як існує об`єктивна потреба у використанні даного транспортного засобу під час автотехнічного дослідження.

Слідчий у судове засіданні також не з`явився, належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду клопотання, надав заяву з проханням проводити розгляд клопотання за його відсутності, вказавши, що у вирішенні клопотання покладається на розсуд суду.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що в справі № 295/2948/23 ухвалою слідчого судді Богунського районного суду міста Житомира від 16.03.2023 року за клопотанням слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 накладено арешт на майно, а саме сідловий тягач Man TGX, р.н. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 належить ТДВ «Червонозаводський хлібзавод», (перебував в користуванні ОСОБА_4 ), та тимчасово позбавлено власника та будь-яких осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вказане майно.Підставою накладення арешту слідчим суддею вказано необхідність забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Частиною 1 ст. 174 КПК України визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, нормами КПК України визначені виключно дві підстави коли арешт майна має бути скасованим повністю або частково, а саме, якщо відпали підстави його застосування або арешт було накладено необґрунтовано.

Слідчий органу досудового розслідування уповноважений, зокрема, проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, встановлених цим Кодексом. Слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого (ст. 40 КПК України).

За наведених обставин, враховуючи, що майно, яке перебуває під арештом, відповідаючи критеріям ст. 98 КПК України, відноситься до речових доказів у кримінальному провадженні, на який було обґрунтовано накладено арешт ухвалою слідчого судді, а також необхідність у накладенні арешту полягає в збереженні речових доказів, що передбачено ч. 2 ст. 170 КПК України, потреба у застосуванні арешту на вказане майно не відпала у зв`язку з проведенням судової експертизи обставин і механізму дорожньо-транспортної пригоди, про що повідомив прокурор у поданому до суду зверненні.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, тому підстав для скасування арешту не вбачається. Окрім того, тривалість проведення слідчих і процесуальних дій не свідчать про те, що потреба у накладенні арешту на майно відпала і не може бути підставою для скасування арешту майна.

Керуючись ст. ст. 98, 170, 174, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТДВ «Червонозаводський хлібзавод» про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000833 від 07.03.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1