Справа № 643/4690/23
Провадження № 1-кс/643/704/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.06.2023 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000409 від 30.05.2023,-

ВСТАНОВИВ:

До Московського районного суду м. Харкова надійшло клопотання у якому прокурор просить накласти арешт на майно, яке було вилучено 30.05.2023 року за адресою м. Харків, вул. Прем`єрська, 1 у ході проведення огляду місця події, а саме на предмет схожий на кухонний ніж з тонким лезом, який має рукоятку білого кольору, що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Посилаючись на положення ст.98 КПК України зазначає, що вилучене майно є речовими доказами у даному кримінальному провадженні, необхідне для проведення експертизи, а тому, з метою позбавлення можливості його знищення чи переховування, просить клопотання задовольнити.

Також, прокурор звернувся з клопотанням у якому просить поновити пропущений процесуальний строк на звернення до суду з клопотанням про арешт майна в обґрунтування якого зазначив, що вказаний строк був пропущений у зв`язку з встановленням власника вилученого майна та проведенням необхідних слідчих у вказаному кримінальному провадженні.

Судове засідання, що було призначено на 07.06.2023 було знято з розгляду у зв`язку з перебування судді ОСОБА_1 у нарадчій кімнаті.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, подав заяву у якій просив клопотання задовольнити та розглянути за його відсутності.

Власники майна відповідно до клопотання ОСОБА_4 у судове засідання не з`явились, про час та дату розгляду клопотання повідомлялись належним чином.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.117 КПК України пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Ухвала слідчого судді, суду про поновлення чи відмову в поновленні процесуального строку може бути оскаржена в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Слідчий суддя вважає за необхідне поновити прокурору строк на звернення до суду з відповідним клопотанням, оскільки наведені причини його пропуску, а саме встановлення власника вилученого майна, є поважними.

Так, відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено зокрема: документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, кримінальне провадження зареєстроване 30.05.2023 за №0000409, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.125 КК України, за заявою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 30.05.2023 року близько 08:30 год. за адресою: м. Харків, вул. Прем?єрська, буд. 1, невстановлена особа нанесла заявнику тілесні ушкодження.

30.05.2023 року, в період часу з 09:55 до 10:06 год. старшим слідчим СВ ХРУП №2 ГУНП в Харківській області, катітаном поліції ОСОБА_5 , було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого при вході у кухні цього приміщення було виявлено кухонний ніж з білою рукояткою, який в подальшому вилучено та запаковано в присутності понятих.

31.05.2023 року було проведено допит потерпілого ОСОБА_4 , який в своїх показах вказав, що 30.05.2023 року близько 08:30 год. за адресою проживання потерпілого: АДРЕСА_1 , в ході словесного конфлікту з раніше знайомим йому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 останній знаходячись в кухні взяв з підставки кухонний ніж з білою рукояткою та наніс два удари в область потилиці ОСОБА_4 . Після чого потерпілий зміг власною рукою вибити ніж з рук ОСОБА_6 .

За версією слідства вилучений предмет є знаряддям кримінального правопорушення, зберіг на собі його сліди та може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що в даному випадку стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками знаряддя злочину.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Абзацом другим ч.1 ст.170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно є знаряддям злочину, зберегло на собі його сліди, або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду цього предмету та проведення відповідних судових експертиз, тощо. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що поставить під загрозу встановлення істини по справі.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 98, 107, 131, 132, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити строк для подачі клопотання про арешт майна.

Клопотання задовольнити.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, яке було вилучено 30.05.2023 року за адресою м. Харків, вул. Прем`єрська, 1 у ході проведення огляду місця події, а саме на предмет схожий на кухонний ніж з тонким лезом, який має рукоятку білого кольору, що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1