233 № 233/2620/23
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

31 травня 2023 року слідчий суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції № 2 Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області ОСОБА_7 по кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191 від 29.05.2023, року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бахмут Донецької області, українця, громадянина України, із середньою технічною освітою, не одруженого, який має на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий:

- 16 квітня 2009 року Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області за ч. 1 ст. 121 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років, постановою Калінінського районного суду м. Горлівка Донецької області від 04 травня 2011 року замінено покарання на виправні роботи на не відбутий строк 2 роки 5 місяців 15 днів, відбув покарання 05 вересня 2013 року,

- 15 грудня 2017 року Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області за ч. 1 ст. 186 КК України до покарання у виді арешту на строк 3 місяці, судимості в установленому законом порядку не зняті та не погашені,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

30 травня 2023 року до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №2 Краматорського районного управління поліції ГУНП України в Донецькій області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Костянтинівської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У клопотанні слідчий зазначає, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, може переховується від органу досудового розслідування та суду, впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Мотивуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_8 спробує:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду, що підтверджується тим, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, тому наслідки і ризик втечі для підозрюваного можуть бути визнані ним менш небезпечними, ніж кримінальне переслідування. Також, враховуючи те, що ОСОБА_8 зловживає алкогольними напоями, не працевлаштований, а також беручи до у ваги те, що м. Костянтинівка Донецької області, де в теперішній час проживає ОСОБА_8 , знаходиться у безпосередній близькості до тимчасово неконтрольованої окупованої території України, та підозрюваний ОСОБА_8 може з великою вірогідністю у короткий проміжок часу змінити місце свого проживання та переховуватись на тимчасово окупованій території. Тому, обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, не може запобігти цьому ризику;

- незаконно впливати на свідка у цьому кримінальному провадженні з метою зміни останньою свідчень на його користь. Підтверджується тим, що свідок ОСОБА_10 є співмешканкою підозрюваного ОСОБА_8 , та надала під час досудового розслідування показання, що свідчать про причетність ОСОБА_8 до скоєння вищевказаного кримінального правопорушення;

- вчинити інше кримінальне правопорушення, так як під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_8 раніше судимий за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121 та ч. 1 ст. 186 КК України, судимості у встановленому законом порядку не зняті та не погашені, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке за ступенем тяжкості є особливо тяжким кримінальним правопорушенням, що свідчить про те, що підозрюваний на шлях виправлення не став та продовжує протиправну діяльність.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти цим ризикам.

Копії клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, вручені підозрюваному ОСОБА_8 29 травня 2023 року о 19 годині 35 хвилин, про що свідчить розписка останнього.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні клопотання підтримали та просили його задовольнити, заперечували з приводу клопотання захисника посилаючись на обґрунтування вказані в клопотанні слідчого.

Підозрюваний ОСОБА_8 в судовому засіданні підтвердив причетність до скоєного правопорушення, разом з тим не погодився з кваліфікацією слідчим його дій. Зазначив, що не мав наміру вбивати, лише захищався від чоловіка який перебував у стані алкогольного та наркотичного сп`яніння.

Захисник в судовому засіданні не погодився з клопотанням слідчого. Вважав, що тримання під вартою це винятковий запобіжний захід, просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Додав, що ОСОБА_8 здійснював заходи необхідної оборони, просив суд у разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити заставу в розмірі 200 000 грн.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України 29 травня 2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191.

29 травня 2023 року об 11 годині 00 хвилин підозрюваного ОСОБА_8 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

29 травня 2023 року о 17 годині 20 хвилин підозрюваному ОСОБА_8 , у присутності захисника ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та вручено копію повідомлення про підозру і пам`ятку з процесуальними правами та обов`язками підозрюваного.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 28 травня 2023 року, приблизно о 16 годині 00 хвилин, більш точного часу в ході досудового розслідування встановлено не було, ОСОБА_5 разом із співмешканкою ОСОБА_10 та знайомим ОСОБА_11 , перебували в літній кухні на території домоволодіння за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , де разом почали розпивати спиртні напої, після чого ОСОБА_11 ліг на кушетку відпочивати, а ОСОБА_5 разом із ОСОБА_10 пішли в будинок.

Цього ж дня, приблизно о 20 годині 00 хвилин, більш точного часу в ході досудового розслідування встановлено не було, ОСОБА_5 разом із ОСОБА_10 повернулись до приміщення літньої кухні за вищевказаною адресою, де між ОСОБА_5 та ОСОБА_11 виникла сварка, через те, що ОСОБА_5 приревнував ОСОБА_11 до своєї співмешканки ОСОБА_10 . Під час сварки ОСОБА_11 погрожував ОСОБА_5 завдати колото-різані рани наявним у нього ножем. В цей час ОСОБА_5 почав відчувати неприязнь по відношенню до ОСОБА_11 , на ґрунті чого у нього виник злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті останньому.

Негайно реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 в праву руку взяв кухонний ніж, який знаходився на столі в літній кухні домоволодіння АДРЕСА_1 , підійшов до ОСОБА_11 , будучі в стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно, з метою протиправного заподіяння смерті іншій людині, наніс ОСОБА_11 2 (два) послідовних удари лезом зазначеного ножа в область правої лопатки та передньої поверхні грудної клітини.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 спричинив ОСОБА_11 колото-різані рани грудної клітини з ушкодженням підключичної артерії, гостра крововтрата, від якої останній помер на місці.

Таким чином, ОСОБА_8 , підозрюється в умисному противоправному заподіянні смерті іншій особі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

За приписами ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого погодженого з прокурором або за клопотанням прокурора.

Відповідно до ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину та триває два місяці.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Обґрунтованість підозри передбачає наявність фактів чи свідчень, здатних переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

В судовому засіданні встановлено, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, достатньою мірою підтверджується копіями доказів, що містяться у матеріалах справи:

- протоколом огляду місця події від 29 травня 2023 року, відповідно до якого в присутності понятих проведено огляд місця події на території покинутого домоволодіння АДРЕСА_2 , та ділянки місцевості між вказаним будинком та домоволодінням АДРЕСА_1 , під час якого оглянуто труп ОСОБА_11 із ознаками насильницької смерті та зафіксовано сліди волочіння на поверхні між вищевказаними домоволодіннями;

- протоколом огляду трупу в морзі від 29 травня 2023 року, відповідно до якого при огляді трупу зафіксовані наявні зовнішні ушкодження на трупі ОСОБА_11 ;

- лікарським свідоцтвом про смерть № 194 від 29 травня 2023 року, згідно з яким причиною смерті ОСОБА_11 є колото-різані рани грудної клітини з ушкодженням підключичної артерії, гостра крововтрата;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 29 травня 2023 року відповідно до якого остання розповіла про обставини за який її співмешканець ОСОБА_8 наніс удари ножем ОСОБА_11 ;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_8 від 29 травня 2023 року відповідно до якого останній свою вину визнав та розповів про обставини за яких вбив знайомого ОСОБА_11 ;

- протоколом слідчого експерименту від 29 травня 2023 року проведеного за участю підозрюваного ОСОБА_8 , під час якого останній на місці злочину показав та розказав як спричинив смерть знайомому ОСОБА_11 ;

- протоколом слідчого експерименту від 29 травня 2023 року проведеного за участю свідка ОСОБА_10 , під час якого остання на місці злочину показала та розказала як її співмешканець ОСОБА_8 наносив ножові поранення їх знайомому ОСОБА_11 від яких той помер.

Наведеного вище достатньо для висновку, що підозра на даній стадії кримінального провадження відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик - це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч.1 ст.177 КПК України.

Зазначений стандарт доказування (переконання) слідчий суддя використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, у цьому кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_8 .

В судовому засіданні слідчим та прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та суду, з огляду на суворість покарання, яке може понести ОСОБА_8 , в разі доведення його вини, за особливо тяжке кримінальне правопорушення у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років та яке може бути визнане ним більш небезпечним ніж втеча.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року, вказав на те, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

При наданні оцінки ризику вчинення іншого правопорушення слідчий суддя приймає до уваги, що підозрюваний ОСОБА_8 неодноразово судимий, судимості у встановленому законом порядку не зняті та не погашені, знову підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя вважає неможливим застосування щодо ОСОБА_8 більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, для запобігання ризиків, зазначених в клопотанні та встановлених в судовому засіданні та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Суд вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає особі підозрюваного ОСОБА_8 , характеру та тяжкості кримінального правопорушення, що йому інкримінується, не дає можливості перешкоджати інтересам правосуддя, ухиленню від суду, а також відповідає практиці Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, забезпечення яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків переховування від суду, незаконного впливу на свідків не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_8 , судом на теперішній час не встановлено. Більш м`який запобіжний захід домашній арешт на переконання суду, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам.

При цьому в достатній мірі оцінено в сукупності також такі обставини: обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його вини за злочин, у вчиненні якого він підозрюється; особу підозрюваного не одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, раніше судимий, на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, не працює, зловживає спиртними напоями. Наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України; слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого і застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів в межах строку досудового розслідування.

З урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України, зокрема повідомлення про підозру ОСОБА_8 у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, відсутні підстави для визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

Разом з тим слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до положень ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193-198, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту цілодобово - відмовити.

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області ОСОБА_7 про застосування до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191 від 29.05.2023 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» на строк 60 (шістдесят) днів до 27 липня 2023 року включно.

ОСОБА_8 тримати під вартою в умовах ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» розташованої за адресою: Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Надії Алексеєнко, буд. № 80.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному ОСОБА_8 негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого ОСОБА_7 , прокурора ОСОБА_3 .

На ухвалу слідчого судді учасниками процесу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: