Номер провадження № 1-кс/756/1964/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 15 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 22.08.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003005, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, який має повну загальну середню освіту, не одружений, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , проживає за адресою АДРЕСА_2 , раніше засуджений:

- 09.12.2014 Печерським районним судом міста Києва за ч. 2 ст. 186 КК України до покарання у виді 4 років позбавлення волі;

- 17.03.2015 Печерським районним судом міста Києва за ч. 2 ст. 186, ст. 70 КК України до покарання в виді позбавлення волі строком на 4 роки 3 місяці. 07.03.2018 звільнений з Бориспільської ВК № 19 по відбуттю строку покарання,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

1.1. 24.08.2023 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_6 поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 22.08.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003005, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

1.2. У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 30 (тридцять) прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб.

2. Позиції сторін кримінального провадження.

2.1. У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просила слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, ураховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1. ст. 177 КПК України, як і неможливості застосуванні іншого запобіжного заходу.

В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, за для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись з метою уникнення відповідальності, оскільки покарання передбачає до 8 років позбавлення волі. Разом з цим, ОСОБА_4 до затримання не мав роботи і доходу, не має стійких соціальних зв`язків.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, є те, що останній вчинив злочин в умовах воєнного стану, раніше судимий за майнові злочини, однак на шлях виправлення не став.

2.2. Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання слідчого та обрання такого виняткового запобіжного заходу, а просив обрати запобіжний захід, що не пов`язаний з триманням під вартою, при цьому, просив врахувати, що ОСОБА_4 має міцні соціальні зв`язки, до вчинення злочину працював. Поміж цього, має на утриманні дружину та малолітню дитину, а у разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, його сім`я залишиться без засобів існування.

2.3. Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав думку захисника, а також підтвердив обставини, які викладені в повідомленні про підозру та клопотанні про обрання запобіжного заходу.

3. Установлені судом обставин із посиланням на докази, мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

3.1. У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Оболонського відділу поліції ГУНП в місті Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 22.08.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003005, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

23.08.2023 в рамках кримінального провадження № 0003005 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру щодо вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, з тих підстав, що 22.08.2023, близько 15:45 год., ОСОБА_4 , знаходився у приміщенні ТРЦ «Дрім Таун», що розташований за адресою: м. Київ, просп. Оболонський, буд. 1-б, де зайшов до приміщення магазину «Groop», та у цей часу нього виник умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, що належить ДП «ЛПП УКРАЇНА» АТ «ЛПП» ().

Реалізуючи умисел, у той же час, того ж дня, перебуваючи у приміщенні магазину «Groop», що за вказаного адресою, ОСОБА_4 , діючи таємно, умисно, з корисливих мотивів, бажаючи збагатитись за рахунок чужого майна, підійшов до однієї з торгових полиць магазину «Groop» та впевнившись, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає і він діє таємно для інших, взяв належні ДП «ЛПП УКРАЇНА» АТ «ЛПП» () речі, а саме: куртку чоловічу, арт. 6959M-79X-XL, 2 шт., вартістю 1 770 грн. 19 коп. (без урахування ПДВ), за 1 куртку, загальною вартістю 3 540 грн. 38 коп. (без урахування ПДВ), за 2 куртки та пішов до примірочної, де сховав вказані куртки до свого рюкзака чорного кольору, з яким прийшов до приміщення магазину в той день, після чого, одягнув рюкзак на плече.

Виконавши усі дії, які ОСОБА_4 , вважав за необхідне для таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, останній вийшов із примірочної кімнати, маючи при собі зазначений рюкзак, у якому знаходились дві куртки,які належать ДП «ЛПП УКРАЇНА» АТ «ЛПП» (), та попрямував до виходу із магазину «Groop», де перетнув межі антикрадіжних рамок вказаного магазину, не розрахувавшись за вказане майно,однак свій умисел до кінця не довів з причин, що не залежали від його волі, оскільки був зупинений працівником магазину «Groop».

Унаслідок вчинення кримінального правопорушення, у разі доведення його до кінця, ОСОБА_4 , своїми умисними діями міг спричинити ДП «ЛПП УКРАЇНА» АТ «ЛПП» () майнову шкоду на загальну суму 3 540 грн. 38 коп. (без урахування ПДВ).

3.2. Отже, орган досудового розслідування підозрює ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у закінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, яке не було доведено до кінця з причин, що не залежали від його волі.

3.3. У підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази:

- протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 22.08.2023, згідно з яким було затримано ОСОБА_4 , а під час обшуку виявили та вилучили чорний рюкзак, особисті речі;

- протокол огляду місця події від 22.08.2023, згідно з яким оглядалось приміщення магазину «Group» ТРЦ «Дрім Таун»;

- протокол допиту свідка від 22.08.2023, ОСОБА_7 повідомила обставини, які мали місце 22.08.2023;

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 22.08.2023, ОСОБА_7 впізнала за формою бровей, носу, підборіддя, особу на фотознімку № 2, яка намагалась викрасти речі;

- протокол огляду предмету від 23.08.2023, згідно з яким оглядався мобільний телефон;

- протокол допиту представника потерпілого від 22.08.2023, ОСОБА_8 повідомив обставини, які мали місце 22.08.2023;

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 22.08.2023, ОСОБА_8 впізнав за формою носа, підборіддя, особу на фотознімку № 3, яка намагалась викрасти речі;

- протокол допиту свідка від 22.08.2023, ОСОБА_9 повідомив обставини, які мали місце 22.08.2023;

- протокол допиту свідка від 22.08.2023, ОСОБА_10 повідомив обставини, які мали місце 22.08.2023;

- протокол огляду предмета від 23.08.2023, згідно з яким оглядався оптичний носій інформації, на якому міститься файл відеозапису;

- протокол допиту свідка від 23.08.2023, ОСОБА_11 повідомила родинні зв`язки з ОСОБА_4 .

3.4. Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слід урахувати, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, між тим обґрунтованість підозри містить два аспекти. Перший стосується питання вчинення кримінального правопорушення, а другий - доведення обставин, які за розумного неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до вчинення кримінального правопорушення. При цьому, доведення обставин, викладених в повідомленні про підозру, здійснюється наявними в матеріалах провадження доказами, які мають відповідати вимогам статей 84, 94 КПК України.

3.5. Саме тому, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що надані докази, на даній стадії досудового розслідування, є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_4 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у закінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, яке не було доведено до кінця з причин, що не залежали від його волі.

3.6. Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

3.7. Як видно з клопотання, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, захисника, беручи до уваги особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даній стадії досудового розслідування наявні ризики того, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та/ або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення (пункти 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України). Бо, як свідчать надані матеріали кримінального провадження, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування/ суду, оскільки наразі триває воєнний стан, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення, ураховуючи те, що ОСОБА_4 раніше судимий за майнові злочини.

Разом з цим, в обґрунтування ризику можливості переховування від органу досудового розслідування, прокурор фактично посилається на тяжкість покарання. Між тим, указану обставину суд не може оцінювати в якості ризику, бо ця обставина повинна бути оцінена судом лише відповідно до ст. 178 КПК України, тобто як додаткові відомості, які посилюють існування певних ризиків.

Більше того, тяжкість покарання сама по собі не може бути ризиком, оскільки в розумінні рішень ЕСПЛ у справах «Becciev v. Moldova», «Свершов проти України», «Єлоєв проти України», «Тимошенко проти України», «Луценко проти України») неодноразово наголошувалось, що тяжкість злочину, в якому обґрунтовано підозрюється особа, має суттєве значення, однак не може бути єдиною підставою для тримання особи під вартою. Крім того, суд вважає доречним взяти до уваги пункт 21 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Подвезько проти України» (Заява № 74297/11), де суд також встановлював, що пункт 3 статті 5 Конвенції вимагає надання переконливого обґрунтування органами влади будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки коротким він є. Аргументи «за» і «проти» звільнення (з-під варти), включаючи ризик того, що обвинувачений може перешкоджати належному провадженню у справі, не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), але мають підтверджуватися фактичними даними. Ризик того, що обвинувачений може переховуватися, не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання. Він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або довести, що така можливість є настільки незначною, що може не виправдати досудове тримання під вартою (див. рішення від 4 жовтня 2005 року у справі «Бекчієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), заява № 9190/03, пункти 56 і 59, з подальшими посиланнями).

Наведена позиція Європейського суду з прав людини свідчить про те, що взагалі будь-які ризики не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), та мають підтверджуватися фактичними даними.

Також слід зазначити, що орган досудового розслідування як і прокурор не мають права посилатися на практику Європейського суду з прав людини з метою застосування запобіжного заходу (обґрунтування підстав тримання під вартою та існування ризиків), про що вказано в постанові Верховного суду від 07.08.2019 № 607/14707/17, оскільки вона буде використана не на користь підозрюваного, а отже може становити ризики для справедливості кримінального провадження.

3.8. Відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки санкція ч. 4 ст. 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до 8 років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

3.9 Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбаченої п. 2, тобто існування ризиків. Але клопотання, як і пояснення прокурора в судовому засіданні, не мотивовано в частині неможливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків, тобто обов`язкового елементу для вирішенні питання застосування запобіжного заходу, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України. Тим більше, ураховуючи, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, бо має дружину та малолітню дитину, які, ураховуючи вік дитини, перебувають на утриманні підозрюваного.

Установлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що відсутні підстави для обрання до підозрюваного ОСОБА_4 виняткового запобіжного заходу в виді тримання під вартою. Бо, на думку суду, для досягнення дієвості завдань кримінального провадження, а також відповідності особистості підозрюваного та іншим наведеним обставинам, такий запобіжний захід як домашній арешт строком на 60 днів буде достатнім. При цьому домашній арешт полягає в забороні залишати житло за адресою АДРЕСА_2 , протягом часу з 22:00 год. до 06:00 год. наступного дня, зобов`язав ОСОБА_4 з`являтися за кожною вимогою до слідчого чи суду, відповідно до стадії кримінального провадження

Також слід покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України строком на 60 днів, а саме повідомляти слідчого чи суд, у залежності від стадії кримінального провадження, про необхідність зміни свого місця проживання; здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватись від спілкування зі свідками у межах вказаного кримінального провадження; не виїжджати за межі Київської області без дозволу слідчого чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження.

Між тим, запобіжний захід не може перевішувати строку досудового розслідування, оскільки із закінченням строку досудового розслідування, кримінальне провадження має бути закритим. Тож, з метою недопущення порушень прав підозрюваного, у випадку закінчення строків досудового розслідування та не спрямування обвинувального акту до суду, слід визначити строк дії ухвали із таким застереженням.

При цьому, слідчим суддею також перевірено у судовому засіданні, що підозрюваного ОСОБА_4 було затримано 22.08.2023 відповідно до вимог ст. 208 КПК України, а до останнього не застосовувались будь-які заходи фізичного чи морального впливу, як і під час доставки до слідчого судді. Крім того, у визначений законом строк та спосіб, зокрема передбачений ст. 276-278 КПК України, ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, що свідчить також про відсутність порушень її прав.

Ураховуючи наведене, клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою, слід задовольнити частково.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 309, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 22.08.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003005, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 (шістдесят) днів, який полягає у забороні залишати житло за адресою АДРЕСА_2 , протягом часу з 22:00 год. до 06:00 год. наступного дня, зобов`язав ОСОБА_4 з`являтися за кожною вимогою до слідчого чи суду, відповідно до стадії кримінального провадження.

Покласти на ОСОБА_4 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України строком на 60 (шістдесят) днів, а саме:

- повідомляти слідчого чи суд, у залежності від стадії кримінального провадження, про необхідність зміни свого місця проживання;

- здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування зі свідками у межах вказаного кримінального провадження.

- не виїжджати за межі Київської області без дозволу слідчого чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у випадку необхідності залишити житло в інший час, він має отримати відповідний дозвіл слідчого, прокурора або суду. В іншому випадку це буде вважатися порушенням умов дотримання запобіжного заходу та може бути підставою для ініціювання питання слідчим чи прокурором щодо його зміні на іншій, більш суворий запобіжний захід.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, зокрема підозрюваний ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти в залі суду.

Останнім днем строку дії ухвали є 23 жовтня 2023 року. Між тим, строк дії ухвали не може перевищувати меж строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, у випадку його не продовження, або не зверненням із обвинувальним актом до суду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1