Справа № 496/6393/22
Провадження № 1-кс/496/1197/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

повний текст

25 травня 2023 року Біляївський районний суд Одеської області

у складі: судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

заявника прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Біляївка заяву прокурора Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_3 про відвід головуючої у кримінальному провадженні № 0000716 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - судді Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою від 25.05.2023 року про відвід головуючого судді ОСОБА_6 в кримінальному провадженні № 0000716 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В судовому засіданні прокурор пояснив підстави відводу судді, зазначивши, що зранку об 11.00 годинні відбулося слухання кримінального провадження, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Суддя ОСОБА_6 повідомила, що надійшло клопотання від потерпілого, який хоче прийняти участь в судових дебатах та оголосила перерву. Під час ознайомлення із клопотанням потерпілого, прокурор встановив, що воно не відповідає тому, про яке заявила головуюча у справі, а саме потерпілий просить повторно допитати свідка за його участі, оскільки свідчення потерпілого у судовому засіданні відрізняються від свідчень, наданих на досудовому розслідуванні. Крім того в своєму клопотанні потерпілий повідомив, що під час судового розгляду йому стало відомо нові обставини. Далі головуюча оголосила перерву всього на 3 години та зобов`язала прокурора забезпечити явку потерпілого. В минулих засіданнях прокурором було заявлено клопотання про додатковий допит свідка, оскільки останній не в повній мірі надав свідчення, незважаючи на те, що він був присутній в залі суду, суддя ОСОБА_6 відмовила. В дному із судових засідань свідок повідомив нові обставини у кримінальному провадженні, які в своїй сукупності йшли на користь обвинуваченого. Тому прокурором було вирішено клопотати про виклик в судове засідання слідчих, однак суддя ОСОБА_6 відмовила прокурору. Усе вищевказане, на думку прокурора, дає підстави вважати, що суддя ОСОБА_6 є упередженою при розгляді зазначеного кримінального провадження .

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 заперечувала проти відводу судді, оскільки дата судового засідання була узгодженою, тому потерпілому було відомо про неї. Заява про відвід судді лише затягує розгляд кримінального провадження. Обвинувачений підтримав захисника.

Суддя ОСОБА_6 про дату, час, місце розгляду заяви повідомлялась належним чином, однак в судове засідання не з`явилася.

Заслухавши прокурора, думку інших учасників судового засідання, суд приходить до висновку, що вона не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно ч. 3, 4 ст. 80 Кодексу заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відмовляючи у задоволенні заяви, суд керується ч. 5 ст. 80 КПК України, а саме відвід перш за все повинен бути вмотивованим.

З поданої заяви про відвід та пояснень прокурора, вбачається, що він заявлений з мотивів того, що головуюча у даному кримінальному провадженні ОСОБА_6 , на думку прокурора Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_3 , приймає процесуальні рішення, що викликають сумнів у її неупередженості.

Суд вважає, що будь-яких об`єктивних доказів наявності саме упередженості судді, тобто наявності з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості заявником не наведено.

Заява про відвід не є безумовною підставою для відсторонення складу суду від участі у кримінальному провадженні. Позиція особи, яка заявляє відвід, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальним є можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

У рішенні Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) «Олександр Волков проти України» від 09 квітня 2013 року (заява № 21722/11) зазначається, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно із суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 рішення).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), п.п. 49, 50). Тест об`єктивності передбачає встановлення того, чи наявні доказані факти, які можуть викликати сумніви у неупередженості (рішення ЄСПЛ у справі «Кастільо Альгар проти Іспанії» (Castillo Algar v. Spain), п. 45). При визначенні наявності законних підстав сумніватися у безсторонності певного судді позиція особи, яка заявляє відвід, має важливе, але не вирішальне значення, вирішальним є те, чи є відповідні побоювання виправданими (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 44).

Тобто, особиста безсторонність суду презюмується доки не встановлена на підставі доказів наявності виправданих побоювань щодо неупередженості судді чи колегії суддів. Водночас, прокурором не наведено будь-яких фактичних даних, які б могли слугувати підставою для сумніву в неупередженості складу суду та не надано жодного доказу, що суддя ОСОБА_6 будь-яким чином своєю поведінкою виразила прихильність чи упередженість до учасників провадження або існують інші обставини, що викликають сумнів у її неупередженості.

Усі думки прокурора зводяться до того, що головуюча відмовила у задоволенні його клопотань, тому є упередженою, та на думку суду не погодження однієї із сторін у судовому провадженні із процесуальними рішеннями головуючого, не є підставою вважати, що суддя виявляє таким чином лояльність чи навпаки до сторони у справі.

КПК України передбачає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження (ст. 94 КПК України). Таким чином, положення процесуального законодавства дає підстави говорити про існування дискреційних повноважень суддів. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, суддя має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_6 , оскільки жодної із наведених у статті 75 КПК України, підстав для відводу судді не встановлено.

Керуючись ст.ст. 75,76, 80, 81, 82, 376 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви прокурора Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_3 про відвід головуючої у кримінальному провадженні № 0000716 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - судді Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_6 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та оголошено 30 травня 2023 року о 12:00 годинні.

Суддя ОСОБА_1