Справа № 758/9185/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2023 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000250 від 05.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000250 від 05.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України, яке вилучено в ході огляду, проведеного 05.08.2023 у м. Київ, ст. метро «Поштова площа» КП «Київський метрополітен».

Клопотання мотивоване тим, що Подільським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000250 від 05.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.08.2023 приблизно о 00 год. 50 хв. на ст. метро «Поштова Площа» КП «Київський метрополітен» у м. Києві, під час виконання робіт з підвищеною небезпекою, а саме під час проведення малярних робіт, гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , впала з вишки «Тури», внаслідок чого отримала травму у вигляді закритого перелому гомілкових кісток лівої ноги.

05.08.2023 року, під час огляду місця події на ст. метро «Поштова площа»

КП «Київський метрополітен» на відстані 100 см. від краю платформи №1 виявлено металеву пересувну конструкцію зі зламаною частиною (поміст), яке в подальшому було вилучено та в подальшому визнано речовим доказом.

05.08.2023 року, під час огляду місця події на ст. метро «Тараса Шевченка» у зв`язку з подією що сталась на ст. метро «Поштова площа» було виявлено та вилучено 1 журнал обліку та видачі виробних завдань на 100 аркушів, 1 журнал інструктажів з питань охорони праці на робочому місці на 103 аркуші та інструкція з охорони праці №10П-П-35-23 під час виконання робіт з пересувних риштувань та помостів на 10 аркушів, які в подальшому було вилучено та визнано речовим доказом.

05.08.2023 року, дізнавачем ВД УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві винесено постанову про визнання вилученого в ході складення протоколу огляду місця події від 05.08.2023 металеву пересувну конструкцію зі зламаною частиною (поміст), 1 журнал обліку та видачі виробних завдань на 100 аркушів, 1 журнал інструктажів з питань охорони праці на робочому місці на 103 аркуші та інструкція з охорони праці №10П-П-35-23 під час виконання робіт з пересувних риштувань та помостів на 10 аркушів речовим доказом у кримінальному провадженні №0000250 від 05.08.2023 року, за ч. 1 ст. 272 КК України.

Враховуючи викладене, на даний час необхідно накласти арешт на тимчасово вилучене майно (речові докази), а саме: на вилучений в ході в ході складення протоколу огляду місця події від 05.08.2023 металеву пересувну конструкцію зі зламаною частиною (поміст), 1 журнал обліку та видачі виробних завдань на 100 аркушів, 1 журнал інструктажів з питань охорони праці на робочому місці на 103 аркуші та інструкція з охорони праці №10П-П-35-23 під час виконання робіт з пересувних риштувань та помостів на 10 аркушів у вигляді заборони розпоряджатися та відчужувати будь-кому і будь-яким чином зазначене майно.

Таким чином, в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що речі слугуватимуть подальшому розслідуванню кримінального правопорушення.

Дізнавачем ВД Подільського УП ГУНП в м. Києві 05.08.2023 винесено постанову про визнання вказаних вище вилучених речей речовим доказом.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав, у ньому наведених.

Слідчий суддя, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна визнав за можливе розгляд клопотання проводити без повідомлення власника майна.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши думку учасників, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

За вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10, ч. 11 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000250 від 05.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Так, 05.08.2023 проведено огляд місця події за адресою: м. Київ, ст. метро «Поштова площа» та на ст. метро «Тараса Шевченка» вилучено низку речей та документів, а саме: металеву пересувну конструкцію зі зламаною частиною (поміст), 1 журнал обліку та видачі виробних завдань на 100 аркушів, 1 журнал інструктажів з питань охорони праці на робочому місці на 103 аркуші та інструкція з охорони праці №10П-П-35-23 під час виконання робіт з пересувних риштувань та помостів на 10 аркушів.

З матеріалів долучених до клопотання вбачається, що такі речі та документи можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, постановою дізнавача ВД Подільського УП ГУ НП в м. Києві від 05.082023 вказані предмети визнано речовини доказами у кримінальному провадженні.

Крім того, також є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

З огляду на положення ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що в органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на вказане вище майно може призвести до зникнення, втрати, пошкодження чи передачі вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

У відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а тому незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, у зв`язку з чим накладення арешту на вказане майно є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено, а тому, на підставі викладеного вище, слідчий суддя дійшов висновку щодо необхідності задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000250 від 05.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події 05.08.2023, а саме: металеву пересувну конструкцію зі зламаною частиною (поміст), 1 журнал обліку та видачі виробних завдань на 100 аркушів, 1 журнал інструктажів з питань охорони праці на робочому місці на 103 аркуші та інструкція з охорони праці №10П-П-35-23 під час виконання робіт з пересувних риштувань та помостів на 10 аркушів, із забороною розпорядження та відчуження.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Леся БУДЗАН