Справа № 645/1834/23
Провадження № 1-кс/645/513/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2023 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000565 від 08.05.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,-

в с т а н о в и в:

09.05.2023 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Немишлянської оружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000565 від 08.05.2023 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що 07.05.2023 близько 18.30 за адресою: АДРЕСА_1 невідома особа намагалась скоїти умисне вбивство ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , нанісши останньому проникаюче колото-різане поранення грудної клітини зліва, однак завершити свій злочинний умисел не змогла з причин, що не залежали від її волі. За даним фактом внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000565 від 08.05.2023 року, за ознаками ч.2 ст.15 ч. 1 ст. 115 КК України. Під час досудового розслідування встановлено особу котра вчинила вищевказаний злочин, а саме - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який добровільно перебуваючи у статусі підозрюваного за участі захисника ОСОБА_7 ,видав одяг та взуття в яких перебував в момент скоєння злочину, а саме: спортивні брюки синього кольору з написом на лівій штанині «Kipawa», светр чорного кольору на змійці, кросівки помаранчевого кольору, шкарпетки. Вказані речі герметично упаковані та опечатані в картонні коробки. Видані речі підозрюваним ОСОБА_6 визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

У клопотанні зазначено, що необхідність накладення арешту обумовлена необхідністю збереження речових доказів, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження речових доказів.

Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явились. Слідча разом з клопотанням подала суду заяву про проведення судового засідання без її участі. Прокурор через канцелярію подав суду заяву про розгляд клопотання про арешт майнабез його участі, клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити.

Враховуючи обмежені строки розгляду клопотання про арешт майна, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд клопотання за відсутності власника майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

09.05.2023 року до Фрунзенського районного суду м.Харкова надійшло клопотання прокурора про накладення арешту на майно, добровільно видане 08.05.2023 року, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна не порушені.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП № 2 ХРУП № 2 знаходяться матеріали кримінального провадження щодо кримінального правопорушення, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.05.2023 року за № 0000565 за ознаками ч.2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України. Короткий виклад обставин кримінального правопорушення: 07.05.2023 року близько 18:30 години, ОСОБА_6 разом із рідним братом ОСОБА_5 знаходились за адресою АДРЕСА_1 , на кухні. Перебуваючи за вищевказаною адресою між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 виник конфлікт через неприязні відносини один до одного, в ході якого у ОСОБА_6 виник злочинний намір на заподіяння смерті ОСОБА_5 . Так, з метою реалізації свого злочинного наміру, направленого на заподіяння смерті потерпілому, ОСОБА_6 діючи умисно, знаходячись на кухні, взяв зі столу кухонний ніж, після чого розвернувшись обличчям до ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що наносить удар у життєво важливий орган та розуміючи, що від його дій можуть настати особливо тяжкі наслідки у вигляді позбавлення життя потерпілого, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій, та бажаючи їх настання, знаходячись перед ОСОБА_5 з переду, тримаючи в правій руці ніж, наніс ОСОБА_6 один удар кухонним ножем в область грудної клітини з ліва, спричинивши останньому згідно виписки з історії хвороби №2458 ДУ «Інституту загальної та невідкладної хірургії ім. В.Т. Зайцева Національної академії медичних наук України» проникаюче колото-різане поранення грудної клітини зліва, лівобічний гемопневмоторакс, геморагічний шок. Після цього, ОСОБА_6 покинув місце вчинення злочину, виконавши всі дії, які він вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але смерть потерпілого не настала з причин, що не залежали від ОСОБА_6 , у зв`язку з тим що потерпілий ОСОБА_5 був своєчасно доставлений до медичного закладу, де йому була надана медична допомога (ІТС ІПНП №5024 від 08.05.2023 року).

08.05.2023 року підозрюваний ОСОБА_6 , за участі захисника адвоката ОСОБА_7 , за добровільною заявою видав старшому слідчому СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 власні речі, а саме: спортивні брюки синього кольору з написом на лівій штанині «Kipawa», светр чорного кольору на змійці, кросівки помаранчевого кольору, шкарпетки. Вказані речі герметично упаковані та опечатані в картонні коробки.

Постановою старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 від 09.05.2023 року вищевказане майно визнано речовими доказам у кримінальному провадженні № 0000565.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, прокурором доведено, що вказані у клопотанні майно, добровільно видане підозрюваним ОСОБА_6 , за участі захисника адвоката ОСОБА_7 , 08.05.2023 року,має значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000565 від 08.05.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке 08.05.2023 року було добровільно видано підозрюваним ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме:

спортивні брюки синього кольору з написом на лівій штанині «Kipawa»;

светр чорного кольору на змійці;

кросівки помаранчевого кольору;

шкарпетки.

Визначити місце зберігання майна, на яке накладено арешт даною ухвалою, по кримінальному провадженню №0000565 від 08.05.2023 року, у камері схову речових доказів ВП №2 ХРУП №2 ГУНП України в Харківській області.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1