УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №712/185/23

Провадження №1-кс/712/1976/23

01 травня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

27.04.2023 в порядку автоматизованого розподілу справ судді надійшла заява адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 . Заява обґрунтована тим, що в провадженні судді Соснівського районного суду м.Черкаси ОСОБА_5 перебуває клопотання захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна (справа №712/185/23). Арешт на вказане майно був накладений ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_5 . За вказаних обставин, з метою уникнення будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості суду, адвокат подав заяву про відвід судді ОСОБА_5 від участі у розгляді клопотання про скасування арешту майна.

Прокурор в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.

Захисник ОСОБА_3 та ОСОБА_6 належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду заяви, до суду не з`явилися, про причини неявки не повідомили.

Вивчивши матеріали заяви про самовідвід та кримінального провадження, суд зазначає таке.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_5 у справі №712/185/23 накладено арешт на майно у кримінальному провадженні. Нині у провадженні судді ОСОБА_5 перебуває клопотання захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Соснівського районного суду м.Черкаси у справі №712/185/23.

Відповідно до п.4. ч.1 ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно з вимогами ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Частиною п`ятою статті 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Пункт 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» передбачає, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Білуха проти України», «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

Вирішуючи заяву адвоката про відвід слідчого судді, суд зазначає, що сам по собі розгляд клопотання про скасування арешту майна тим же слідчим суддею, що і накладав арешт на майно, відповідно до вимог КПК України, не є обставиною, що виключає участь слідчого судді в кримінальному провадженні.

На даній стадії кримінального провадження не встановлено обставин, які б свідчили про упередженість слідчого судді ОСОБА_5 та її певної особистої заінтересованості, певних прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін при розгляді клопотання про скасування арешту майна.

Враховуючи вищевикладене, судом не встановлено обставин, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості слідчого судді ОСОБА_5 , відтак підстави для відводу слідчого судді від розгляду клопотання про скасування арешту майна відсутні.

Керуючись ст. ст.35, 75, 80-82, ст.369, ст.372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Узадоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 у кримінальному провадженні ( справа № 712/185/23) про скасування арешту - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя