СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2584/23
ун. № 759/7735/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2023 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001734 від 27.04.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Київської області, м. Ірпінь, українцю, громадянина України, з середньою-спеціальною освітою, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва звернувся слідчий слідчого відділу Святошинського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_5 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 ..

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001734, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 квітня 2023, у якому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру за вчинення ним злочину, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.04.2023, приблизно о 16 години 00 хвилин, ОСОБА_4 перебуваючи за адресою, АДРЕСА_3, незаконно заволодів транспортним засобом - автомобілем марки «Peugeot», моделі «607», сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_6 , спричинивши останньому майнову шкоду.

Так, 26.04.2023, приблизно о 16 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 проходячи повз приватного будинку АДРЕСА_3, помітив припаркований автомобіль «Peugeot», моделі «607», сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 та вирішив ним незаконно заволодіти.

Приблизно о 16 год. 10 хв. ОСОБА_4 реалізовуючи свій злочинний умисел направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом, шляхом вільного доступу проник у салон автомобіля, де виявив ключі в замку запалення. Продовжуючи свої злочинні дії ОСОБА_4 усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та бажаючи їх настання, використовуючи ключі від автомобіля, привів у дію двигун внутрішнього згорання, та від`їхав з місця вчинення злочину, на відстань близько трьох метрів, таким чином незаконно заволодів автомобілем «Peugeot», моделі «607», сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_6 .

З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий вважає доцільним обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби за місцем проживання підозрюваного строком на 60 діб.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та просив його задовольнити.

Підозрюваний не заперечував щодо задоволення клопотання, з приводу пред`явленої йому підозри пояснив, що свою вину у скоєному визнає.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення та доводи учасників судового засідання, дослідивши клопотання з доданими до нього матеріалами, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 194 ч. 1 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять наданні сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Згідно ст. 177 ч. 1 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст.177 ч. 2 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до приписів ч.1 та ч.2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Частиною 6 ст. 181 КПК України встановлено строк дії ухвали слідчого судді про тримання під домашнім арештом, який не може перевищувати двох місяців.

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, яке карається обмеженням волі на строк від трьох до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує позицію Європейського суду з прав людини, висловлену в рішеннях «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування (рішення у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події 26.04.2023 року; показами потерпілого ОСОБА_6 ; показами свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ; протоколами слідчих експериментів від 28.04.2023; протоколами огляду відеозаписів від 28.04.2023; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Згідно ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 є особою раніше не судимою, підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, має постійне місце проживання, непрацевлаштований, неодружений,утриманців не має, що свідчить про відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків та стримуючих факторів.

Беручи до уваги обставини кримінального правопорушення, його наслідки, тяжкість покарання за злочин, у вчиненні якого оголошено підозру, сукупність установлених даних про особу підозрюваного, є підстави вважати , що існують ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 , з метою уникнення покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а також ризик того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній не працевлаштований, тобто не має постійного джерела доходів.

Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження, запобігання встановленим ризикам, передбаченим ч. 1 ст.177 КПК України, та виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий суддя вважає, що відносно ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби в межах строку досудового розслідування з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194КПК, а тому клопотання слідчого є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 179, 181,194 КПК України, слідчий суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, тобто до 28 червня 2023року, заборонивши йому без дозволу слідчого, прокурора або суду залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 в період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступної доби, за виключенням необхідності отримання невідкладної медичної допомоги або/та необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві, прокурора та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної особи.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до частини п`ятої статті 181 Кримінального процесуального кодексу України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали оголошено 04.05.2023р.

Cлідчий суддя ОСОБА_1