Номер провадження:1-кп/521/1003/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 серпня 2023 року м.Одеса

Малиновський районний суд міста Одеси у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Одеса клопотання прокурора про продовженя дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.4 ст.189, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.189, ч.2 ст.255-1 КК України -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Малиновського районного суду м.Одеси перебуває зазначене кримінальне провадження, у якому ухвалою суду призначено судовий розгляд.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 посилаючись на тяжкість висунутого їм обвинувачення та наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, оскільки строк тримання під вартою останніх спливає.

Захисник ОСОБА_5 заперечувала проти клопотання прокурора, вважає ризики не доведеними, на які посилається прокурор, просила врахувати особу обвинуваченого, який не має наміру переховуватися від суду, має стійкі соціальні зв`зки, має постійне місце проживання, тривалий час його перебування під вартою, тому просила обрати стосовно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку захисника, просив врахувати, що його дружина проходить лікування після операції та його перебування у слідчому ізоляторі є небезпечним під час повітрянних тривог.

Заслухавши думки учасників судового засідання, вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч.3 ст.331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Під час розгляду клопотання оцінці судом підлягають наявність та/або продовження існування ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК. Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Обвинувачений ОСОБА_4 обвинувачуються у вчинені особливо тяжкого злочину, за вчинення якого, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до дванадцяти років з конфіскацією майна, а тому обвинувачений, для якого настання вказаних наслідків є небажаним, також може вдатися до спроб переховуватись від суду. Обвинувачений раніше не судимий, не працючий, одружений, має постійне місце проживання але наявність у обвинуваченого сім`ї, місця проживання не може виключити ризику його ухилення, тобто існує реальна загроза, що останній може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних, може вчинити інші злочини або перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом.

З урахуванням наявності існування наведених ризиків, передбачених ст.177 КПК України, виникла необхідність у вирішенні питання щодо продовження дії запобіжного заходу стосовно обвинувачених.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до вимог п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Тяжкість обвинувачення, хоча і не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював і те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Виходячи з характеру та обставин інкримінованого злочину, беручи до уваги особу обвинуваченого, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, можна дійти висновку про те, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою надасть можливість запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити виконання обвинуваченим своїх обов`язків та відсутні підстави для обрання стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного зходу. Наявність соціальних факторів у обвинуваченого не спроможні мати стримуючу дію та сприяти зменшенню наведених ризиків, жодна із встановлених обставин не спростовує висновки суду про можливе продовження обвинуваченими злочинної діяльності та ризик їх втечі, незаконного впливу на потерпілого чи свідків. Таким чином, лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе гарантувати належне виконання обвинуваченими покладених на них процесуальних обов`язків та перешкодити ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Що стосується посилання обвинуваченого на повітряні тривоги у м.Одеса, то вимогами діючого законодавства не передбачено звільнення особи з-під варти під час дії воєнного стану в Україні, забезпечення безпеки для осіб, які тримаються під вартою, здійснюється керівництвом установи, де перебувають такі особи.

Оцінивши в сукупності всі наведені обставини, суд приходить до висновку, про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та необхідності продовження тримання під вартою обвинуваченого, що буде співмірним з існуючими ризиками, відповідатиме особі обвинуваченого та тяжкості висунутого йому обвинувачення і зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Керуючись ст.ст. 331, 176,177, 183, 193,194, 196,198 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому - задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) діб до 22 серпня 2023 року включно.

Ухвала суду в частині продовження строку дії запобіжного заходу може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Суддя ОСОБА_1