Справа № 712/9605/21
Провадження № 1-кп/712/247/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

потерпілого ОСОБА_6

представника потерпілого (захисника) ОСОБА_7

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси клопотання потерпілого ОСОБА_6 про призначення судово-психологічної експертизи по кримінальному провадженню по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Соснівського районного суду м. Черкаси перебуває на розгляді кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України

У судовому засіданні потерпілим було заявлено клопотання про призначення судово-психологічної експертизи для встановлення реального розміру відшкодування через заподіяння моральної шкоди, оскільки загибель сина є непоправимою втратою для нього, яку неможливо ніякими грошима оцінити.

Представник потерпілого просив клопотання задовольнити та на дослідження експерта поставити питання, які зазначені в письмовому клопотанні ОСОБА_6 , а саме: Чи є ситуація ДТП, яка мала місце 17.07.2021 близько 18.00 год. в місті Черкаси, внаслідок якого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , отримав тілесні ушкодження у вигляді політравми, перелому основи черепа, перелому лівого передпліччя, роздроблення та перелому правого плеча, перелому правої стегнової кістки, правої та лівої гомілки, перелому 2-5 ребр справа, забою грудної клітки, розсіченої рани підборіддя, травматичного шоку ІІ-ІІІ ступенів, які відповідно до висновку експерта № 03-01/836 від 09.08.2021 відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя, що призвели до смерті в третій Черкаській міській лікарні психотравмуючою для ОСОБА_6 ? Якщо так, то чи отримав ОСОБА_6 моральні страждання? Якщо ОСОБА_6 отримав моральні страждання, то який можливий розмір складає грошова компенсація за отриманні моральні страждання?

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти призначення судово-психологічної експертизи так як розмір моральної шкоди визначається саме судом, а висновок експерта не має для суду вирішального значення.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник не заперечували проти призначення експертизи.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, приходить до висновку про необхідність відмовити у задоволенні клопотання про призначення судово-психологічної експертизи з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 332 КПК України Під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею242цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Положеннями ч. 2 ст. 242 КПК України встановлено вичерпний перелік підстав обов`язкового проведення експертизи, до яких проведення судово-психологічної експертизи потерпілого не відноситься.

За змістом ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань,погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно із п.п. 6.1, 6.3, 6.4, 6.9 розділу VI «Психологічна експертиза» Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.98 № 53/5 (у редакції наказу від 26.12.2012 № 1950/5) об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).

Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Для проведення психологічної експертизи (з огляду на вік підекспертної особи та виходячи з питань, поставлених перед експертом) експерту необхідно надати, зокрема: медичну документацію, характеристики, свідчення друзів, знайомих, родичів та інших людей, з якими підекспертна особа близько спілкувалася.

Разом з тим, заявляючи своє клопотання потерпілий та його представник не надали суду будь-яких відомостей щодо спостереження потерпілого у психолога, які б відзначали певні зміни у його психологічному стані та повну медичну документацію, свідчення друзів, знайомих, родичів з якими потерпілий близько спілкувався.

Як встановлено в судовому засіданні потерпілим та його представником не наведено доводів в підтвердження підстав, щодо обов`язкового призначення судово-психологічної експертизи.

Отже призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду.

Частиною 2 статті 127 КПК передбачено, що шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

При цьому суд зазначає, що потерпілий звернувся з цивільним позовом та самостійно визначив розмір завданої йому моральної шкоди.

Крім того, суд зазначає, що призначення судово-психологічної експертизи призведе до необґрунтованого затягування строків розгляду кримінального провадження.

В силу вимог ч. 1 ст. 318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав призведе до невиправданої тяганини та порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 242, 332, 371, 372 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_6 про призначення судово-психологічної експертизи по кримінальному провадженню по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошений 17.05.2023 о 10:30 год.

Головуючий ОСОБА_1