Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/4074/23
Номер провадження 1-кс/711/1198/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 , подане в рамках кримінального провадження №0000342 від 20.12.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 14, ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 309 КК України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Глеваха Київської області, громадянина України, професійно-технічною освітою, який не є особою з інвалідністю, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий відділу розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, подане в рамках кримінального провадження №0000342, внесеного до ЄРДР 20.12.2022 відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що СУ ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000342 від 20.12.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 14, ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 309 КК України, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, з метою придбання бойових припасів, знаючи про те, що для зберігання даних предметів необхідно передбачений законом дозвіл, придбав корпус гранати РГД-5 з маркуванням 7-85 Т споряджений підривником з маркуванням 186-84 УЗРГМ2 583 та корпус гранати РГО -А-IX-I 80-13-84 з підривником на якому наявне маркування УДЗ С6-84, тобто незаконно придбав бойові припаси без передбаченого законом дозволу.

Після чого він діючи умисно, без передбаченого законом дозволу, став зберігати гранату РГД-5 споряджену підривником у ванній кімнаті та гранату РГО із підривником під ліжком у дитячій кімнаті, які розташовані у квартирі АДРЕСА_3 .

24.04.2023, у період часу з 06 год. 34 хв. по 09 год. 58 хв., під час проведення санкціонованого обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_2 , працівниками поліції в кімнаті №3 з лівої сторони від входу на полиці виявлено та вилучено корпус гранати РГД-5 з маркуванням на корпусі 7-85 Т споряджена підривником з маркуванням 186-84 УЗРГМ-2 583, який поміщено та запаковано до сейф пакету № АБ001660, також у кімнаті №4 під ліжком виявлено чорну сумку, в якій знаходився корпус гранати з маркуванням РГО-А-IX-I 80-13-84 та підривник з маркуванням УДЗ С6-84, який вилучено та поміщено до паперової коробки, яку в подальшому поміщено та запаковано до сейф пакету № АБ001667, які громадянин ОСОБА_5 незаконно придбав та зберігав без передбаченого законом дозволу.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, тобто у незаконному поводженні зі зброєю, бойовими припасами або вибуховими речовинами.

У матеріалах кримінального провадження мається достатньо доказів, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

Зокрема, причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення підтверджується: даними протоколу обшуку від 24.04.2023, висновками експертів № СЕ-19/124-23/4793-ВТХ від 25.04.2023 та № СЕ-19/124-23/4792-ВТХ від 25.04.2023.

24.04.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

24.04.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

26.04.2023 слідчим суддею Придніпровського районного суду м. Черкаси відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів, тобто до 26.06.2023 включно.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000342 продовжено до шести місяців, тобто до 06.09.2023.

Завершити досудове розслідування до закінчення дії ухвали про обрання запобіжного заходу не можливо через необхідність проведення ряду слідчих та процесуальних дій з метою повного, об`єктивного та всебічного дослідження усіх обставин кримінального правопорушення, щодо яких проводиться розслідування в рамках даного кримінального провадження.

Так слідчий зазначає, що необхідно виконати наступне:

- у встановленому законом порядку розсекретити результати проведених негласних слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні та документи, щодо їх організації;

- долучити до матеріалів кримінального провадження висновки судових експертиз, а саме: судово-товарознавчих експертиз, судово-автотоварознавчих експертиз, судово-трасологічних експертиз, судово-вибухотехнічних експертиз, експертиз наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, висновок судово-балістичної експертизи, призначених у ході досудового розслідування, проведення яких на даний час не завершено;

- провести тимчасові доступи до речей і документів у операторів мобільного зв`язку та банківських установ;

- проаналізувати інформацію, отриману в результаті тимчасових доступів до речей і документів у операторів мобільного зв`язку та банківських установ;

- з урахуванням отриманої за результатами проведених слідчих дій інформації встановити осіб, які також можуть бути причетні до вчинення злочинних дій, які є предметом досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні;

- за результатами проведення слідчих (розшукових) дій, в разі наявності підстав, оголосити про підозру, про нову підозру чи про зміну підозри особам, причетним до вчинення злочинів;

- провести інші слідчі (розшукові) дії, спрямовані на встановлення обставин вчинення злочинів;

- виконати вимоги ст. 290 КПК України зі стороною захисту, що потребує певного часу відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК України;

- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; виконати інші слідчі та процесуальні дії, в яких виникне необхідність.

Обставинами, що перешкоджали здійсненню цих слідчих та процесуальних дій раніше, є тривалість процедури розсекречування матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій та проведення експертних досліджень, які є важливими для прийняття законного і обґрунтованого рішення у кримінальному провадженні, які, окрім того, не можуть проводитися одночасно у зв`язку з тим, що одні і ті самі об`єкти мають бути досліджені під час проведення різних експертиз.

Так, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, враховуючи, відсутність сталих соціальних зв`язків, місця роботи та навчання, існує обґрунтований ризик, що він з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органу досудового розслідування, що вказує на ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В даному кримінальному провадженні суворість покарання, що може бути призначене підозрюваному, має значення для оцінки ризику його переховування.

Перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні, у тому числі тих, яких на цей час не встановлено, при цьому ОСОБА_5 може схилити свідків до дачі неправдивих показань та вживати заходів, спрямованих на унеможливлення здобуття органом досудового розслідування інших фактичних даних, необхідних для повного, всебічного та об`єктивного розслідування кримінального провадження, що вказує на наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, на цей час не встановлено всіх осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , а тому, перебуваючи на волі, він матиме можливість спілкуватись з такими особами, чим буде перешкоджати встановленню всіх обставин даного кримінального правопорушення.

Одночасно, необхідно врахувати, що ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконним поводженням зі зброєю, бойовими припасами або вибуховими речовинами.

Разом з цим підозрюваний умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій, знову вчинив злочин, пов`язаний з незаконним поводженням зі зброєю, бойовими припасами або вибуховими речовинами, що вказує на те, що така його діяльність носила тривалий та цілеспрямований характер та підозрюваний може продовжити свою незаконну діяльність, що вказує на ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При врахуванні ризику продовження злочинної діяльності необхідно врахувати, що ОСОБА_5 не є працевлаштованим та не має законного систематичного джерела доходу.

Виходячи з усього вище перерахованого, слідчий приходиться до висновку, що жоден із м`якших запобіжних заходів не здатен забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків та запобігти ризикам, передбаченим п. п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), факти які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висування обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування («Мюррей проти Сполученого королівства»). Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи («Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівста»).

У справі «Ілійкова про Болгарії» від 26.07.2001 № 33977/96 ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінювані ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму інформаційному листі від 04.04.2013 № 511-550/0/0-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» зазначив зокрема те, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні застосовуються тільки з метою та за наявності підстав, визначених ст. 177 КПК, з врахуванням того, що рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним у КПК конкретним підставам і меті), що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

На підставі вищевикладеного, вважаю за необхідне продовжити строк запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 виключно у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки лише такий запобіжний захід належним чином попередить настання перерахованих вище ризиків та забезпечення належне виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

Так, враховуючи особливості події кримінального правопорушення (місце, мету, спосіб, засоби вчинення, участь у його вчиненні, тощо), вбачається, що особисте зобов`язання не забезпечить достатніх гарантій належної процесуальної поведінки підозрюваного, оскільки його поведінка свідчить про нездатність самостійно додержуватись встановлених норм правопорядку та свідоме їх ігнорування.

Запобіжний захід у вигляді особистої поруки не може бути застосований до підозрюваного, оскільки до суду не надійшло звернень від осіб, які заслуговують на довіру, про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування, чи в суд на першу про те вимогу.

Виходячи з усього вище перерахованого, жоден із м`якших запобіжних заходів не здатен забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та запобігти наведеним вище ризикам, тому тримання під цілодобовим домашнім арештом ОСОБА_5 повністю виправдовується інтересами суспільства, які в даному випадку переважають інтереси підозрюваного щодо забезпечення поваги до особистої свободи.

Крім того, орган досудового розслідування вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 ряд обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду/слідчого судді;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, реєстрації та роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) та інші документи, що дають право на виїзд за кордон України;

- утримуватися від спілкування в будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу інтернет тощо) зі свідками, експертами у цьому кримінальному провадженні, крім випадків необхідності такого спілкування безпосередньо в ході проведення слідчих чи процесуальних дій за їх участі, а також участі ОСОБА_5 у присутності слідчого чи прокурора.

Таким чином, запобігти вищезазначеним ризикам не можливо за допомогою більш м`яких запобіжних заходів, а ніж тримання під цілодобовим домашнім арештом, тому слідчий за погодженням з прокурором звернувся з слідчого судді з даним клопотанням.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримав та зазначив, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, у зв`язку із цим, ухвалою слідчого судді останньому було обрано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту з покладенням на нього обов`язків, визначених ч.5 ст. 194 КПК України, в межах строку досудового розслідування, тобто до 26.06.2023 включно. У зв`язку з необхідністю виконання слідчих (розшукових) дій, а також закінчення проведення призначених судових експертиз, строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні було продовжено до шести місяців, тобто до 06.09.2023. За таких обставин, на даний час виникла необхідність в продовженні строку застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці, враховуючи, що на даний час ризики, які слугували підставою для обрання запобіжного заходу підозрюваному, не зменшились та продовжують існувати, а тому слідчий просив, з метою запобігання вказаних ризиків та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, продовжити строк запобіжного заходу терміном на 2 місяці.

Прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задоволити з підстав викладених в ньому та доданих до нього доказів.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив змінити обраний відносно нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на домашній арешт в певний час доби з забороною покидати місце проживання у нічний час. При цьому посилався на необхідність офіційного працевлаштування для утримання своїх неповнолітніх дітей ОСОБА_7 , 2015 року народження, та ОСОБА_8 , 2010 року народження.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши копії матеріалів, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України "метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Судом встановлено, що СУ ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000342 від 20.12.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 14 ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 309 КК України.

У даному кримінальному провадженні органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, яке згідно ст. 12 КК України, відносяться до категорії тяжких злочинів, оскільки санкцією вказаної статті передбачено покарання у виді позбавлення волі від трьох до семи років.

24.04.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України незаконне поводження зі зброєю, бойовими припасами або вибуховими речовинами.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26.04.2023 ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у заборонні підозрюваному покидати місце свого проживання цілодобово до 26.06.2023 включно.

12.06.2023 прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 було об`єднано кримінальні провадження № 0000149 від 19.04.2023, № 0000342 від 20.12.2022 та присвоєно єдиний номер № 0000342.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 02.06.2023 (справа №711/3517/23) строк досудового розслідування в кримінальному провадженні №0000342, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.12.2022, продовжено до шести місяців, тобто до 06.09.2023.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні та дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: даними протоколу обшуку від 24.04.2023, висновками експертів № СЕ-19/124-23/4793-ВТХ від 25.04.2023 та № СЕ-19/124-23/4792-ВТХ від 25.04.2023.

Крім того, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України перевірена та підтверджена ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси про застосування запобіжного заходу виді домашнього арешту від 26.04.2023.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, є обґрунтованою. При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилалась сторона обвинувачення у клопотанні слідчий суддя зазначає наступне.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26 квітня 2023 року у відношенні ОСОБА_5 обраний запобіжний захід у виді домашнього арешту за місцем його мешкання із забороною залишати житло цілодобово, з покладенням, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків: - не відлучатися з місяця проживання - АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/чи роботи; прибувати до суду, прокурора та слідчого СУ ГУНП в Черкаській області, який здійснюватиме досудове розслідування, за першою вимогою; здати на зберігання до уповноважених органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України; утримуватися від спілкування в будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу інтернет тощо) з свідками у кримінальному провадженні, крім випадків необхідності такого спілкування безпосередньо в ході проведення слідчих чи процесуальних дій за їх участі, а також участі ОСОБА_5 у присутності слідчого чи прокурора. .

В обґрунтування необхідності продовження строку застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, сторона обвинувачення в судовому засіданні посилалася на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, з метою уникнення покарання, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

При цьому, під час обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчим суддею Придніпровського районного суду м. Черкаси було встановлено наявність існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, наявність яких була доведена прокурором.

На даний час, на переконання слідчого судді, прокурором доведено наявність ризику можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування або суду, який ґрунтується на тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого останній підозрюється, санкція якого передбачає покарання у вигляді від трьох до семи років. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів слідства та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора щодо наявності ризику переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду, який з часом зменшився, але продовжує існувати.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену кримінальним процесуальним законодавством процедуру отримання показань на стадії судового розгляду, відповідно до яких, свідки допитуються безпосередньо в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Отже зазначений ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідка та дослідження їх судом.

Також слідчий суддя, вважає, що стороною обвинувачення доведено наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки протиправна діяльність ОСОБА_5 носила тривалий та цілеспрямований характер, що свідчить про можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вирішуючи питання про доцільність продовження строку запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Частиною 5 ст. 194 КПК України встановлено, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Згідно ч.6 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що прокурором доведено існування обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкрімінованих йому органом досудового розслідування злочинів, а також наявність достатніх підстав вважати, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливості переховування від органів досудового слідства та суду, незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні та можливість вчинення іншого кримінального правопорушення.

Строк домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_5 спливає 26.06.2023, проте органом досудового розслідування доведено, що до вказаного часу завершити досудове розслідування по даному кримінальному провадженню неможливо, оскільки внаслідок проведення великого обсягу роботи, об`ємності та складності кримінального провадження необхідно виконати низку слідчих та процесуальних дій, результати яких мають значення для судового розгляду, всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин вчиненого злочину, що неможливо без продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Крім того, з урахуванням відомостей про особу підозрюваного та його репутації, який підозрюється у вчиненні злочину, пов`язаного з незаконним поводженням із бойовими припасами та вибуховими речовинами без передбаченого законом дозволу, що свідчить про антисоціальну спрямованість підозрюваного, його схильність до вчинення кримінальних правопорушень, слідчий суддя вважає доцільним продовження заборони ОСОБА_5 залишати житло цілодобово під час дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України, не може бути достатнім для запобігання зазначених вище ризиків та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання сторони обвинувачення та продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 строком на два місяці, тобто до 23.08.2023 включно.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що залишення підозрюваним місця свого проживання, не є порушенням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у випадку отримання невідкладної медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану. В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 30 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110, 131, 132, 176-178, 181, 186, 193-194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 , подане в рамках кримінального провадження №0000342 від 20.12.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 14, ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 309, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати житло, розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , цілодобово, строком на два місяці, тобто до 23.08.2023 включно.

Відповідно до вимог ч.5 ст.194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- не відлучатися з місяця проживання - АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/чи роботи;

- прибувати до суду, прокурора та слідчого СУ ГУНП в Черкаській області, який здійснюватиме досудове розслідування, за першою вимогою;

- здати на зберігання до уповноважених органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України;

- утримуватися від спілкування в будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу інтернет тощо) з свідками у кримінальному провадженні, крім випадків необхідності такого спілкування безпосередньо в ході проведення слідчих чи процесуальних дій за їх участі, а також участі ОСОБА_5 у присутності слідчого чи прокурора.

Визначити строк дії ухвали до 23 серпня 2023 року включно.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що залишення підозрюваним місця свого проживання у встановлений слідчим суддею час, не є порушенням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у випадку отримання невідкладної медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану.

В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 30 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебуванні останнього в укритті.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.

Виконання ухвали доручити працівникам СУ ГУНП в Черкаській області.

Копію даної ухвали вручити підозрюваному, слідчому, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, прокурору та начальнику ГУ НП в Черкаській області, - для відому та виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі її оскарження, після розгляду справи апеляційним судом.

Слідчий суддя: ОСОБА_1