У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі : головуючого слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у судовому відкритому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції ГУ Національної поліції України в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження, відомості про злочин внесені до ЄРДР за №0000008 від 24.03.2021р. відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Донецької області, Олександрівського району, смт. Олександрівка, громадянина України, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого в АДРЕСА_2 , не судимого, якому пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 321-1 ч. 2 КК України,

за участю прокурора - ОСОБА_6

захисника - ОСОБА_7

підозрюваного - ОСОБА_8

в с т а н о в и в:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції ГУ Національної поліції України в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження, відомості про злочин внесені до ЄРДР за №0000008 від 24.03.2021р. відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Донецької області, Олександрівського району, смт. Олександрівка, громадянина України, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого в АДРЕСА_2 , не судимого, якому пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 321-1 ч. 2 КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці ОСОБА_8 вступив у злочинну змову із ОСОБА_5 та невстановленими слідством особами, керуючись єдиним злочинним умислом направленим на придбання, зберігання з метою збуту та збут завідомо фальсифікованих лікарських засобів через належну ОСОБА_8 онлайн та офлайн аптеку ТОВ «МЕДФАРМАТРЕЙД», що за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, вул. Симоненка, 3.

Згідно заздалегідь розподілених ролей, невстановлена особа виконуючи функцію оператора, використовуючи номер телефону НОМЕР_1 , розміщений на сайті мережі інтернет вказаної аптеки, 27.01.2022 приблизно о 12:30 прийняла замовлення на лікарський засіб «Кейтруда 100 мг.», вартістю 46 500 грн. від особи на ім`я ОСОБА_9 .

Після чого, невстановлена особа передала інформацію про замовлення лікарського засобу ОСОБА_5 , який виконуючи функцію кур`єра, відповідно до відведеної йому злочинної ролі за попередньою змовою з ОСОБА_8 у невстановленому досудовим розслідуванням місці та час придбав та почав зберігати за домовленістю з ОСОБА_8 у належній йому аптеці ТОВ «МЕДФАРМАТРЕЙД», що за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, вул. Симоненка, 3 з метою збуту, завідомо фальсифікований препарат «Кейтруда 100 мг.» SN-0 UO14631, 12 2022 та 02.02.2022 здійснив його доставку за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 1.

Перебуваючи за вищевказаною адресою 02.02.2022 ОСОБА_5 , у невстановлений досудовим розслідуванням час, діючи спільно з ОСОБА_8 , реалізуючи спільний злочинний умисел, направлений на придбання, зберігання з метою збуту та збут завідомо фальсифікованих лікарських засобів передав ОСОБА_9 , здійснивши збут фальсифікованого лікарського засобу, за що отримав від останнього грошові кошти в сумі 46 500 гривень.

Так, 23.02.2022 року в ході огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Г Севастополя, 3-А у ОСОБА_9 було вилучено придбаний ним у ОСОБА_5 1 упаковку препарату ззовні схожого на медичний препарат «Кейтруда 100 мг.» з реквізитами на коробці: SN-0 UO14631, 12 2022.

Так, згідно висновку експерта Київського НДІСЕ №28979/22-33 від 28.11.2022 надане на дослідження упакування лікарського засобу «Keytruda 100 mg/4 ml SN-, U014631, 12 2022», яке згідно постанови, 23.02.2022 було добровільно видане свідком ОСОБА_9 , не відповідає зразку оригінального упакування лікарського засобу Keytruda 100 mg/4 ml SN-, U014631, 12 2022», наданого на запит сторони обвинувачення ТОВ «МСД Україна». При виготовлені вище вказаного упакування лікарського засобу «Keytruda 100 mg/4 ml SN-, H014631, 122022», що містилось у сейф-пакеті з номером 22-08-EA-IN-0043 Q1; для друку всіх наявних на ньому реквізитів, застосовувався офсетний спосіб поліграфічного друку.

Слідчий вказує, що таким чином ОСОБА_5 , своїми умисними діями, які виразились у придбанні, зберіганні з метою збуту та збуті завідомо фальсифікованих лікарських засобів, вчиненому за попередньою змовою групою осіб вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 321-1 КК України.

Прокурор в обґрунтування клопотання вказав, що вина ОСОБА_5 , повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами:

1.Протоколом обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_2

2.Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

3.Протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_8 ;

4.Протоколом додаткового допиту підозрюваного ОСОБА_5 ;

5.Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

6.Протокол огляду свідка ОСОБА_11 ;

7.Протоколом ОМП від 11.04.2023 ;

8.Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

9.Протоколом обшуку аптеки за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, вул. Симоненка, 3;

10.Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ;

11.Протоколом ОМП від 16.05.2023;

12.Протоколами про результатами проведення НСРД;

13.Висновком експерта Київського НДІСЕ №28979/22-33 від 28.11.2022;

14.іншими матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

На підставі всього вище викладеного, в органу досудового розслідування, прокурор вважає, що є достатні підстави, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст. 321-1 КК України, який відноситься до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від восьми до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Згідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 УПУ України.

Наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується стороною обвинувачення наступним:

-переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду;

-впливати на свідків та інших підозрюваних, з метою зміни останніми показань в частині фактичних обставин;

-вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор обґрунтовував, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує те, що, повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від 8 до 10 років, крім того останній, неодружений, не працює, тобто не має міцних соціальних зв`язків, тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрюваний може переховуватися значний термін від правоохоронних органів та суду. Адже останній в ході проведення обшуку повідомив, що за вищевказаною адресою він проживає тимчасово та планує переїжджати, куди саме точно повідомити не зміг, лише сказав, що це мікрорайон «Гайок». Так встановлено, що останній проживає за вищевказаною адресою без Договору оренди чи інших документів, що могли б це підтвердити, тому власник квартири не може спростувати чи підтвердити факт, що ОСОБА_5 буде проживати за вищевказаною адресою на період проведення досудового розслідування та судового слухання. Також ОСОБА_5 зареєстрований в Донецькій області на тривалий час проживав у тимчасово окупованому місті Донецьк. Має там стійке коло зв`язків та з метою переховування від правоохоронних органів в момент дії військового стану може нелегально переміститись на вказану територія через відсутність органів державного контролю України на території ОРДЛО.

Вказував, що підозрюваний може впливати на свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, вказує те, що ОСОБА_5 вчинив умисне тяжке кримінальне правопорушення та був виявлений на місці вчинення кримінального правопорушення, що може свідчити про те, що підозрюваний ОСОБА_5 може погрожувати свідкам та іншим підозрюваним з метою зміни їх свідчень в частині фактичних обставин, оскільки свідок у вищевказаному кримінальному проваджені ОСОБА_14 є товаришем ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , вони проживають недалеко один від одного можуть впливати на нього з метою надання ним неправдивих показів, з метою виправдання злочинних дій підозрюваних. Також ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , знайомі один з одним давно, як зазначила в ході свого допиту ОСОБА_8 , а також мають спільне коло спілкування та місце мешкання, обмежити їх у спілкуванні один з одним не буде можливим. Окрім того у кримінальному провадженні наявний свідок ОСОБА_15 , яка працювала провізором в аптеці ТОВ «МЕДФАРМАТРЕЙД», що за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, вул. Симоненка,3, де зокрема було проведено обшук та виявлено медичні препарати без українського маркування з ознаками фальсифікації, які там реалізовувались. Так, встановлено, що ОСОБА_5 є виконавчим директором ТОВ «МЕДФАРМАТРЕЙД», а ОСОБА_8 є директором вказаного ТОВ, тобто перебуваючи на волі можуть впливати на свого найманого працівника - провізора аптек ОСОБА_15 , адже ця особа перебуває у їхньому безпосередньому підпорядкуванні та є їх підлеглою.

Прокурор вказує, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, надасть змогу переховуватись від органу досудового розслідування та суду, впливати на розслідування кримінального провадження, у тому числі на потерпілу і її законного представника, свідків та можуть призвести до продовження підозрюваним злочинної діяльності.

Орган досудового слідства вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що саме підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 321-1 КК України.

Просив суд врахувати, що міра запобіжного заходу має на меті попереджати спроби особи вчиняти дії щодо перешкоджання здійсненню правосуддя, а не бути лише наслідком такого перешкоджання.

За переконанням прокурора, всі наведені обставини та підстави доводять наявність ризиків обґрунтованими, а застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливим, оскільки більш м`які запобіжні заходи не нададуть можливості забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та наполягав на його задоволенні з огляду на зазначені у ньому обставини та факти.

Захисник ОСОБА_16 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, наголошував, що ОСОБА_5 раніше не судимий, має належну процесуальну поведінку, жодного разу не встановлено порушення ним належної процесуальної поведінки, має стійкі соціальні зв`язки, місце проживання у м. Києві. На підтвердження захисником було надано договір оренди житлового приміщення. Також зазначив, щодо застосування запобіжного заходу під вартою, у клопотанні відсутні переважаючі підстави для обрання саме такого запобіжного заходу.

Підозрюваний погодився із висловлюваннями свого захисника, заперечував проти задоволення клопотання.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_8 .

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Крім того, відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до частини першої ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не може запобігти настанню вказаних ризиків щодо ОСОБА_8 , оскільки не доведеними є ризики: намагання вплинути на свідків та переховуватися від органів досудового розслідування.

Тому, слідчий суддя приходить до висновку необхідність застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Тому, слідчий суддя вважає законним і обґрунтованим застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту по місцю проживання по АДРЕСА_2 , в період часу з 20-00 до 08.00 год., наступної доби, строком на 60 днів, тобто до 13 липня 2023 року включно.

У зв`язку з цим, слідчий суддя також вважає обґрунтованим на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-Не відлучатись із населеного пункту, в якому він зареєстрований,проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора чи слідчого судді;

-Прибувати на першу вимогу до слідчого,прокурора,слідчого судді;

-Повідомляти слідчого,прокурора чи слідчого суддю про зміну свого місця проживання.

Керуючись ст.ст. 131,176, 181,184, 194, 309, 376 ч. 2 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання прокурора про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді утримання під вартою - відмовити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту строком до 13 липня 2023 року включно,заборонивши йому залишати квартиру АДРЕСА_3 з 20.00. по 08.00. наступної доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки ,передбачені частиною 5 статті 194 КПК України строком до 13.07.2023 року ,а саме:

1)Не відлучатись із населеного пункту, в якому він зареєстрований,проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора чи слідчого судді;

2)Прибувати на першу вимогу до слідчого,прокурора,слідчого судді;

3)Повідомляти слідчого,прокурора чи слідчого суддю про зміну свого місця проживання.

Контроль за виконання ухвали покласти на прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського Апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя: