Справа №: 630/449/23 Провадження №: 1-кс/630/164/23
У Х В А Л А

Іменем України

03 травня 2023 року м. Люботин

Слідчий суддя Люботинського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 від 02 травня 2023 року про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000244 від 02 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор звернулась до суду з клопотанням про накладення арешту на вилучену в під час огляду місця події 01 травня 2023 року за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Пісочин, вул. Квартальна, 18, пластикову банківську картку «Монобанк» чорного кольору № НОМЕР_1 , шляхом заборони їх використання, розпорядження та відчуження, та з визначенням місця зберігання в камері схову речових доказів відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області до прийняття процесуального рішення по суті справи.

В обґрунтування поданого клопотання прокурор вказала, що у провадженні СВ відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження № 0000244 від 02 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. В цьому провадженні було встановлено, що до відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшла заява про те, що 01 травня 2023 року в період з 11-22 год. до 11-58 год. невстановлена особа, перебуваючи за адресою: Харківська область, смт. Пісочин, в умовах воєнного стану, вчинила крадіжку грошових коштів з банківської картки, чим завдала ОСОБА_4 матеріального збитку на суму 2423,15 грн.

01 травня 2023 року було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено банківську картку «Монобанк» чорного кольору № НОМЕР_1 , яка була добровільно видана ОСОБА_5 .

Вилучене майно має істотне значення для встановлення усіх обставин кримінального правопорушення та може бути використано в якості доказу факту та обставин, що встановлюються під час досудового розслідування кримінального провадження. Постановою слідчого вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000244 від 02 травня 2023 року. Тому накладення арешту на вказане вище майно сприятиме забезпеченню доказової бази у кримінальному провадженні.

Прокурор Харківської окружної прокуратури ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, але подала заяву про підтримання клопотання та просила проводити судовий розгляд за її відсутності.

У зв`язку із викладеним, згідно положень ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши надані матеріали, приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з наданих матеріалів, в провадженні СВ відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000244 від 02 травня 2023 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до короткого викладу обставин, зазначених у витязі з ЄРДР від 02 травня 2023 року, вказано, що 01 травня 2023 року до відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшла заява про те, що 01 травня 2023 року в період з 11-22 год. до 11-58 год. невстановлена особа, перебуваючи за адресою: Харківська область, смт. Пісочин, в умовах воєнного стану, вчинила крадіжку грошових коштів з банківської картки, чим завдала ОСОБА_4 матеріального збитку на суму 2423,15 грн.

Вказані відомості до ЄРДР були внесені на підставі протоколу від 01 травня 2023 року про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, в якому ОСОБА_4 повідомив, що 24 квітня 2023 року з 11-22 год. до 11-58 год. невідома особа заволоділа грошовими коштами з належної йому банківської картки «Монобанк» № НОМЕР_1 , шляхом здійснення покупок в 6 магазинах в смт. Пісочин на суму 2423,15 грн., без його згоди.

Згідно протоколу огляду місця події від 01 травня 2023 року в період часу з 16-20 год. і до 16-40 год. був проведений огляд місця події, яким є відкрита ділянка місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , де присутній ОСОБА_5 добровільно видав банківську пластикову картку «Монобанк» чорного кольору № НОМЕР_1 . Виявлена у ОСОБА_5 банківська картка була вилучена слідчим.

ОСОБА_5 були надані 01 травня 2023 року письмові пояснення про те, що він поблизу будівлі Пісочинської селищної ради в смт. Пісочин знайшов банківську картку «Монобанк» чорного кольору № НОМЕР_1 , якою вирішив скористатися, і здійснив покупки продуктів харчування в шести різних магазинах на території селища, за які розрахувався грошовими коштами, які зберігалися на знайденій картці.

Постановою слідчого від 02 травня 2023 року банківська пластикова картк «Монобанк» чорного кольору № НОМЕР_1 була визнана речовим доказам у кримінальному провадженні 0000244 від 02 травня 2023 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду.

Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Положення п. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України передбачає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя, суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вилучені речі являються речовим доказом у кримінальному провадженню, та зберегли на собі сліди злочину або можуть містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Накладення арешту на предмети, які є речовими доказами по кримінальному провадженню, дозволить стороні обвинувачення здійснити повне, об`єктивне та неупереджене досудове розслідування з метою встановлення об`єктивної істини по суті, в тому числі шляхом призначення і проведення необхідних судових експертних досліджень.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, що вилучене майно має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, необхідно накласти на нього арешт для проведення подальших процесуальних та слідчих дій.

В зв`язку з викладеним, клопотання прокурора слідчий суддя вважає обґрунтованим.

Щодо вимоги прокурора про визначення місця зберігання речового доказу, слідчий суддя звертає увагу, що положення КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року № 1104, саме на сторону кримінального провадження, якій надані речові докази, покладено під час досудового розслідування обов`язок організувати належне збереження таких речових доказів та забезпечити їх схоронність.

Виходячи з наведеного, вирішення питання про визначення місця зберігання речового доказу не входить до компетенції слідчого судді, всі питання щодо зберігання речових доказів під час досудового розслідування мають прийматися стороною обвинувачення з урахування норм законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 110, 131, 167-175, 309 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 від 02 травня 2023 року про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000244 від 02 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на вилучену під час огляду місця події 01 травня 2023 року в період часу з 16-20 год. і до 16-40 год. за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Пісочин, вул. Квартальна, 18, пластикову банківську картку «Монобанк» чорного кольору № НОМЕР_1 , заборонивши користування, розпорядження або відчуження вказаного майна до прийняття процесуального рішення по суті справи.

В іншій частині клопотання залишити без задоволення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами які не були присутні при проголошенні ухвали в той же строк з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддяОСОБА_1