УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2023 року Слідчий суддя Слов`янського міськрайонний суд Донецької області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря: судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі дистанційного судового провадження клопотання представника потерпілого у кримінальному провадженні ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження № 0000133 від 13.02.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України,

В С Т А Н О В И В:

14.08.2023 року до суду надійшло клопотання представника потерпілого у кримінальному провадженні ОСОБА_5 , про відвід судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_6 від розгляду судової справи № 243/4806/21.

Заява обґрунтована тим, що з 11.05.2022 року у Слов`янському міськрайонному суді Донецької області запроваджено дистанційну роботу, розгляд вказаних справ здійснюється в режимі відеоконференції.

Враховуючи ситуацію, яка склалася на території Святогірської територіальної громади, а саме зруйновану інфраструктуру, близькість лінії фронту та постійні обстріли, представником Святогірської міської військової адміністрації ОСОБА_8 спрямовувались на адресу суду клопотання про відкладення судових засідань через вищезазначені поважні причини, які унеможливлювали участь в судових засіданнях за допомогою технічних засобів. На теперішній час участь представника потерпілого у кримінальному провадженні, в умовах що склалися, значно ускладнюється враховуючі наступне.

Так, через окупацію та збройну агресію рф, приміщення Святогірської міської ради, розташоване у м. Святогірську Донецької області, пошкоджене та працівники Святогірської міської військової адміністрації, вимушені працювати в дистанційному режимі або в іншому приміщенні, що розташоване у м. Краматорську.

Разом з цим, враховуючи той факт, що тривають обстріли території громади та наявні значні руйнування приміщень органів державної влади та місцевого самоврядування, бюджет громади майже позбавлений надходжень, а наявні кошти використовуються першочергово на забезпечення основних потреб життєдіяльності населення та функціонування критичної інфраструктури.

За таких обставин на теперішній час виникають фінансові складності в забезпеченні працівників Святогірської міської військової адміністрації необхідною технікою для участі в судових засіданнях в режимі відеоконференції. Також, участь представника Святогірської міської військової адміністрації в судових засіданнях в приміщенні Слов`янської окружної прокуратура що розташована за адресою: м. Слов`янськ, вул. Центральна, 3 «в», г не завжди можливою, оскільки територія Слов`янської, Краматорської та Святогірської територіальних громад перебувають в зоні можливих бойових дій та з березня 2023 року значно збільшилась кількість ракетних обстрілів, у тому числі міст Краматорська та Слов`янська.

Крім того, під час участі 28.02.2023 року в судовому засіданні в приміщенні прокуратури, представник потерпілого пересвідчився, що під час повітряної тривоги можливості пройти в безпечні укриття не маг, оскільки такі укриття відсутні не тільки в приміщенні прокуратури, а поблизу її розташування.

Ризиком для власної безпеки, а також той факт, що починаючи з вказаного періоду, військами рф неодноразово наносились ракетні удари по будівлям та місцям, що знаходяться у безпосередній близькості до розташування вищезазначеного приміщення Слов`янської окружної прокуратури.

Враховуючи викладене, в першу чергу з міркувань безпеки та технічних причин, не маючи наміру затягування розгляду кримінальних проваджень, представником потерпілого у кримінальному провадженні, на адресу суду та Слов`янської окружної прокуратури своєчасно, до судових засідань спрямовувались відповідні клопотання щодо відкладення судових засідань.

Однак, суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_6 такі причини поважними не визнавала, хоча сама на території Донецької області не перебуває, при цьому у відповідності до ст. 139 Кримінального процесуального кодексу України ухвалу про накладення грошового стягнення на представника Святогірської міської військової адміністрації не виносила.

Натомість, після судового засідання, що відбулось 25.04.2023 року, не зважаючи на клопотання від 24.04.2023 року, спрямувала на адресу Святогірської міської військової адміністрації лист, що не передбачений положеннями Кримінального процесуального кодексу, за номером ЕП-4866/23-вих від 25.04.2023 року щодо вжиття заходів до представника потерпілого з метою його участі у судових засіданнях.

Також, після судового засідання, яке відбулось 06.06.2023 року, суддею Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_6 спрямовано лист аналогічного змісту за номером ЕП-6677/23-внх від 06.06.2023 вже на адресу Донецької обласної військової адміністрації.

Крім того, після судового засідання, що відбулось 04.07.2023 року, суддею Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_6 на ім`я голови Донецької обласної військової адміністрації спрямовано не передбачений не тільки Кримінальним процесуальним кодексом, а взагалі діючим законодавством України документ, без посилання на жоден нормативно правовий акт, а саме скаргу на бездіяльність посадової особи органу місцевого самоврядування, при цьому незважаючи на те, що Святогірська міська військова адміністрація не є органом місцевого самоврядування, а відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» є тимчасовим державним органом утвореним Президентом України.

Скарга мотивована тим, що представник Святогірської міської військової адміністрації, попре належне повідомлення про дату та час судового засідання, ігнорує свій обов`язок участі в судовому засіданні, зазначає що внаслідок бездіяльності представника потерпілого проведення судових засідань є неможливим, та такі дії призводять до неможливості виконання судом своїх функцій та безпідставного затягування судового процесу.

Також, 04.07.2023 року на адресу Донецької обласної державної адміністрації за допомогою Урядового контактного центру надійшло звернення за номером ЧЕ-15831717, яке зареєстровано 04.07.2023 року о 15:18 годині, тобто через 7 годин після судового засідання. Зазначене звернення є ідентичним раніше надісланим листам адресованих Святогірській міській військовій адміністрації, Донецькій обласній військовій адміністрації та скарзі на бездіяльність посадової особи органу місцевого самоврядування. Крім того, звернення подане особою яка не є стороною в судовому процесі, а також жодного разу не брала участі в судових засіданнях. Враховуючи той факт, що судовий розгляд здійснюється в режимі відеоконференції, а в Єдиному державному реєстрі судових рішень, починаючи з лютого 2023 року відсутні будь-які відомості та прийняті ухвали суду щодо перебігу судового процесу, така особа не могла бути обізнаною про обставини справи та причини відкладення судових засідань. Заявником за вказаним звернення є ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є батьком судді Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_6 . При цьому необхідно зазначити, що в зверненні вказані дати судових засідань, які не можуть бути відомі заявнику, а сам заявник протягом багатьох років взагалі не знаходиться та не мешкає на території України.

Крім того, потребуй також звернення уваги на те, що у вказаному зверненні зазначені два контакти мобільні номери телефонів, які згідно наявної у Святогірської міській військовій адміністрації інформації належать заявнику - батьку судді Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_6 та її чоловіку - ОСОБА_10 , який є прокурором Краматорської окружної прокуратури.

Крім того, при реєстрації на Урядовому контактному центрі, через який подане вказане звернення, для подачі звернень необхідна авторизації з підтвердження через власну електронну пошту. Відповідно до реєстраційної картки звернення, в даних про заявника зазначена електронна адреса ІНФОРМАЦІЯ_2 , що використовується суддею Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_6 , як власна електронна адреса.

Враховуючи викладене, є достатні підстави вважати, що вказане звернення подане особисто суддею Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_6 від імені свою батька ОСОБА_9 .

Системний аналіз процесуальних норм вказує на те, що суддя не дотрималась зазначених вимог Кримінального процесуального кодексу України. Більш того, приймала низку рішень, які викликають сумнів у її об`єктивності та безсторонності, порушуючи вимоги діючого законодавства та які явно не входять до її повноважень, при цьому своїми діями порушувала права потерпілого, фактично змушуючи на вчинення певних дій, порушуючи при цьому засади рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

3 вказаних підстав, 26.07.2023 року начальником Святогріської міської військової адміністрації направлено до Вищої ради правосуддя скаргу щодо дисциплінарного проступку судді.

Просить відвести суддю ОСОБА_6 від розгляду судової справи № 243/4806/21.

В судове засідання представник потерпілого - ОСОБА_5 не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви про відвід судді був повідомлений належним чином,

Захисник у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви про відвід судді Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_6 .

Суддя ОСОБА_6 надала письмові пояснення щодо руху справи та заявленого відводу. Так, 04.07.2023 року в судовому засіданні захисником ОСОБА_4 було заявлено клопотання про спрямування скарги на бездіяльність посадових осіб Святогірської військової адміністрації Краматорського району Донецької області на адресу Донецької ВЦА та сайту «Урядовий портал». При розв`язанні даного клопотання суд виходив з наступного. Відповідно до положень статей 369-371 КПК України судове рішення, у якому суд вирішує обвинувачення по суті, викладається у формі вироку. Судове рішення, у якому суд вирішує інші питання, викладається у формі ухвали. Ухвали, постановлені без виходу до нарадчої кімнати, заносяться секретарем судового засідання в журнал судового засідання. Ухвалою суду клопотання захисника було задоволене. При винесенні ухвали судом було прийнято уваги, що дане кримінальне провадження перебуває в провадженні суду понад два роки. Судовий розгляд в кримінальному провадженні закінчений. За клопотанням учасників кримінального провадження в судовому засіданні 28.02.2023 була оголошена перерва для підготовки до судових дебатів. Справа неодноразово була призначена до судового розгляду, однак, представник потерпілого ОСОБА_5 в судові засідання 14.03.2023, 29.03.2023, 07.04.2023, 11.04.2023, 25.04.2023, 16.05.2023, 06.06.2023, 04.07.202 не з`являвся. Надаючи на адресу суду чисельні клопотання про відкладення судового розгляду представник потерпілого посилався на наявність триваючої широкомасштабної агресії проти України та відсутність технічної можливості. Такі причини відкладення не могли бути визнані судом поважними з огляду на наступне. Розгляд справи жодного разу не було відкладено через неявку обвинуваченого ОСОБА_7 , який є мешканцем м. Святогірськ і щоразу з`являвся для участі у судовому засіданні в приміщення Слов`янської окружної прокуратури, користуючись виключно громадським транспортом. Наявне таке транспортне сполучення і між містами Краматорськ і Слов`янськ. Крім того, представником потерпілого жодного разу не було надано суду доказів на підтвердження відсутності електропостачання або Інтернету у приміщенні Святогірської військової адміністрації Краматорського району Донецької. Також, відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод установлено право на справедливий судовий розгляд. Кожна людина при визначенні її громадських прав та обов`язків або при висуненні проти неї будь-якого обвинувачення має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Саме гарантія права на справедливий судовий розгляд, що гарантує ст. 6 Європейської конвенції і національне законодавство, та розгляд справи упродовж "розумного строку", виокремлює важливість того, що правосуддя повинне здійснюватися без затримок, які можуть підірвати його ефективність і довіру до нього. З метою оперативного здійснення правосуддя та недопущення порушення права на захист чинний кримінально процесуальний закон передбачає два прийнятні способи участі в судовому провадженні: безпосередня участь та участь у режимі відеоконференцзв`язку. Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів. Так, Європейським судом з прав людини зазначено, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (згідно з рішеннями у справах "Савенкова проти України", no. 4469/07 від 02.05.2013, "Папазова та інші проти України", no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07 від 15.03.2012). Таким чином, зважаючи на п. 5 Рекомендацій РСУ щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 02.03.2022, передбачена Конституцією України та Законом № 389-VIII "безперебійність" здійснення правосуддя у разі відкладення та зняття з розгляду справ фактично порушується. Адже відкладення чи зняття справи з розгляду не є вирішенням справи по суті. Положення статті 325 КПК України передбачають наслідки неприбуття потерпілого в судове засідання, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання. Поняття повідомлення у кримінальному провадженні розкрите у змісті статті 111 КПК України, яка передбачає, що повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Твердження представника потерпілого про безпідставне не накладення на нього грошового стягнення судом є наслідком його власної оцінки виконання ним самим свого обов`язку щодо явки на виклик суду. Суд же під час судових засідань виходив з того, що накладення грошового стягнення є правом, а не обов`язком суду, прийняв до уваги, що бюджет громади майже позбавлений надходжень. Зауважено, що 04.07.2023 року в судовому засіданні судом було задоволено клопотання захисника ОСОБА_4 про реєстрацію скарги на бездіяльність посадових осіб Святогірської військової адміністрації Краматорського району Донецької області на сайті "Урядовий портал". Проте, вказаний ресурс не має електронної пошти, на адресу якої можливо було б надіслати відповідну скаргу, а потребує авторизації заявника саме як фізичної особи (функціонал реєстрації звернень юридичних осіб відсутній). Оскільки вказана система має накопичувальну систему збору даних, а вхід до неї здійснюється за допомогою логіну електронної пошти, суддею було виконано вхід до системи з власних технічних засобів та зазначено власну електронну адресу (єдину, яку має), однак, система автоматично визначила іншу особу як заявника.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні не заперечував проти задоволення заяви про відвід судді.

Суд, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява про відвід не підлягає задоволенню з наступних підстав.

До Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшло кримінальне провадження № 0000133 від 13.02.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України, яке згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями було передане судді ОСОБА_6 .

Положеннями ст. 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного у кримінальному провадженні. До таких обставин, зокрема, належить наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді, судді або присяжного.

Статтею 80 КПК України передбачено, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру, або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Згідно з ч. 1. ст. 1 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом.

Стаття 2 цього Закону передбачає що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Таким чином, кожен громадянин має право не на будь-який, а на справедливий судовий розгляд і не будь-яким, а безстороннім судом.

За положеннями п. 1 ч. 7 ст. 56 вказаного Закону суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Судді мають неухильно дотримуватися засад кримінального провадження, закріплених ст. 7 КПК України, маючи на увазі, що їх порушення дає об`єктивні підстави для сумніву у неупередженості та безсторонності суду.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Враховуючи практику ЄСПЛ, стосовно поняття «інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості» стосовно відводів суддів, то слід зазначити наступне.

Так, у справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. При оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Як встановлено в судовому засіданні, кримінальне провадження № 0000133 від 13.02.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України розглядається у Слов`янському міськрайонному суді під головуванням судді ОСОБА_6 , потерпілим у наведеному кримінальному провадженні визнано Святогірську територіальну громаду.

Представник потерпілого у вищевказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 в обґрунтування своєї заяви про відвід судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_6 посилається сумніви в її неупередженості та припускає, що головуючий особисто або члени її родини зацікавлені в результаті провадження, і її дії є предметом розглядом у Вищій раді правосуддя на підставі заяви потерпілої сторони від 26 липня 2023 року.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує як презумпція неупередженості судді, слідчого і прокурора, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Для відведення судді з підстав упередженості необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість судді.

Відповідно до ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відвід повинен бути вмотивованим.

Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку, що твердження заявника - представника потерпілого у кримінальному провадженні ОСОБА_5 щодо сумніву в неупередженості судді ОСОБА_6 при розгляді кримінального провадження № 0000133 від 13.02.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України, не знайшли свого підтвердження, оскільки стороною потерпілого не наведено переконливих аргументів, які б спростовували висновки суду.

Підсумовуючи вищенаведене, суд не погоджується з доводами заяви про відвід судді ОСОБА_6 , вважає їх необґрунтованими, та приходить до переконання щодо наявності підстав для відмови у задоволенні заяви про відвід.

Керуючись ст.ст. 35, 75, 81, 82 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника Святогірської міської військової адміністрації ОСОБА_5 про відвід судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження № 0000133 від 13.02.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду ОСОБА_1