Справа № 645/3820/23
Провадження № 1-кс/645/870/23
У Х В А Л А

іменем України

02 серпня 2023 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000972 від 25.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

02 серпня 2023 року до суду надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000972 від 25.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, добровільно виданого свідком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме павербанк ТМ «Ergo» моделі «Ergo Li-S86» у корпусі сірого кольору, акустичну систему ТМ «Havit» моделі «SF133ВТ» чорного кольору. Прокурор просив місце зберігання тимчасово вилученого майна покласти на слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що Слідчим відділом ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000972 від 25.07.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

24.07.2023 р. до ЧЧ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 21.07.2023 року невстановлена особа неправомірно перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , здійснила крадіжку особистих речей належних ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (ІТС ІПНП 8763 від 24.07.2023)

Прокурор зазначає, що 06.06.2023 року в ході допиту потерпіла ОСОБА_6 надала покази, що внаслідок крадіжки з її квартири викрадено портативну акустичну систему «Havit» моделі «SF133BT» чорного кольору та павербанк ТМ «ergo» моделі «ERGO Li-S86» у корпусі сірого кольору з зеленими краями, потужністю на 12500 mAh.

31.07.2023 р. допитано в якості свідка ОСОБА_4 , який надав покази, що 22 липня 2023 року його знайомий ОСОБА_7 прийшов до нього додому, тримаючи в руках портативну колонку та павербанк, після чого попросив придбати вказані предмети за 200 гривень на що ОСОБА_4 погодився. Через деякий час після цього свідок дізнався, що вказані предмети є викраденими, тому 01.08.2023 р. він надав письмову заяву про добровільну видачу працівникам поліції вказаних предметів.

Також, прокурор вказує, що 01.08.2023 р. в період часу з 10:10 хв. по 10:25 хв. в службовому кабінеті №61 СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області слідчим ОСОБА_5 проведено огляд предмет ів, які добровільно видав свідок ОСОБА_4 , а саме: акустичної системи ТМ «havit» моделі «SF133BT» чорного кольору, павербанку ТМ «ergo» моделі «ERGO Li-S86» у корпусі сірого кольору.

01.08.2023 слідчим СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 проведено пред`явлення предметів для впізнання за фотознімками за участю потерпілої ОСОБА_6 , в ході яких потерпіла впізнала на фотографіях предмети, пред`явлені для впізнання, належні їй - акустичну систему ТМ «havit» моделі «SF133BT» чорного кольору та павербанк ТМ «ergo» моделі «ERGO Li-S86» у корпусі сірого кольору.

01.08.2023 року вилучені павербанк ТМ «Ergo» моделі «Ergo Li-S86» у корпусі сірого кольору, акустична система ТМ «Havit» моделі «SF133ВТ» чорного кольору були оглянуті слідчим та визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор посилався на те, що є достатньо об`єктивних даних, які свідчать, що зазначені предмети, а саме: 1) акустична система ТМ «havit» моделі «SF133BT» чорного кольору; 2) павербанк ТМ «ergo» моделі «ERGO Li-S86» у корпусі сірого кольору, - є матеріальними об`єктами, які містять на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на підставі п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України на них доцільно накласти арешт з метою збереження речових доказів та недопущення їх знищення, пошкодження, приховування, перетворення або відчуження.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, надав заяву, якою підтримав клопотання в повному обсязі, просив суд його задовольнити та розглянути справу за його відсутності, без застосування засобів фіксації.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання клопотання був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України слідча суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідча суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи за клопотанням про арешт майна, встановила наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.07.2023 року № 0000972 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

З копії заяви ОСОБА_4 від 01.08.2023 року вбачається, що останній добровільно видав працівникам поліції павербанк ТМ «Ergo» моделі «Ergo Li-S86» у корпусі сірого кольору, акустичну систему ТМ «Havit» моделі «SF133ВТ» чорного кольору, яку йому приніс знайомий ОСОБА_7 .

Клопотання прокурора надійшло до канцелярії суду 02 серпня 2023 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України, прокурором не порушені.

Постановою слідчого СВ ВП №2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 від 25.07.2023 року вказане вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000972 від 25.07.2023 року.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно якої у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

В межах розгляду цього клопотання, слідчою суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.

При цьому слідча суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч. 1 ст. 174 КПК).

Крім того, слідча суддя роз`яснює, що відповідно до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна, у кримінальному провадженні №0000972 від 25.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, а саме: павербанк ТМ «Ergo» моделі «Ergo Li-S86» у корпусі сірого кольору, акустичну систему ТМ «Havit» моделі «SF133ВТ» чорного кольору, які було добровільно видано 01.08.2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та які належать на праві власності потерпілій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом заборони розпорядження та відчуження до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку.

Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Визначити місцем зберігання арештованого майна камеру схову речових доказів ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1