печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0000510 від 13.06.2022 заступника начальника відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0000510 від 13.06.2022 заступника начальника відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Прокурор в судове засідання не з`явився, проте слідчий подала письмову заяву про розгляд клопотання за її відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримала, просила задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування кримінальних правопорушень в кримінальному провадженні № 0000510 від 13.06.2022, за підозрою ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 190 Кримінального кодексу України, а також за фактами вчинення кримінальних правопорушень передбачених частиною четвертою статті 190, частиною другою та третьою статті 209, частиною третьою статті 358 Кримінального кодексу України

В обґрунтування клопотання прокурор вказує наступне.

З матеріалів кримінального провадження встановлено, що після введення в Україні воєнного стану, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , у невстановлений наразі час та місці, однак не пізніше 08.03.2022, отримали документ лист від імені Міністра оборони України датований 06.03.2022 за № 220/1378, згідно з яким їх уповноважено представляти інтереси Міністерства оборони України щодо закупівлі товарів військового призначення для стримання воєнної агресії російської федерації.

Із використанням цього листа, переслідуючи мету реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , перебуваючи на території Турецької Республіки 08.03.2022 зустрілися з керівниками групи компаній, зокрема з Халіт Арабаджі президентом компанії 2022 FarmTR Gіda Tarіmve Hayvancіlіk Tic. Ve San. Ltd. Єti. (Турецька Республіка), пред`явили лист Міністра оборони України від 06.03.2022 № 220/1378 та запропонували укласти низку договорів щодо постачання товарів військового призначення для потреб Збройних Сил України.

За наслідками проведених переговорів здійснена відповідна комерційна пропозиція, яка була прийнята, і 14.03.2022 між Міністерством оборони України та компанією 2022 FarmTR Gіda Tarіmve Hayvancіlіk Tic. ve San. Ltd. Єti. (Турецька Республіка) укладено договір поставки № FM 22031401 щодо 30 тис. одиниць військових балістичних жилетів IV рівня захисту на загальну суму 16 656 300 євро (ціна за одиницю 552,71 євро).

28.03.2022 Міністерством оборони України здійснено переказ коштів у сумі 16 656 300 євро на рахунок компанії FarmTR Gіda Tarіmve Hayvancіlіk Tic. Ve San. Ltd. Єti. згідно з укладеним договором поставки, а 01.04.2022 указана сума коштів була зарахована на рахунок зазначеної турецької компанії.

Після вказаних подій, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , отримавши підтвердження надходження коштів Міністерства оборони України на рахунки компанії 2022 FarmTR Gіda Tarіmve Hayvancіlіk Tic. Ve San. Ltd. Єti., діючи відповідно до попередньо розробленого злочинного плану, почали вести переговори з президентом вказаної компанії ОСОБА_8 щодо необхідності перерахування коштів на рахунки підконтрольної їм бахрейнської компанії WALLARTIS SOLUTIONS W.L.L., і надали реквізити цієї раніше-невідомої ОСОБА_8 компанії.

При цьому, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 переконували ОСОБА_8 , застосовуючи методи впливу та прихованого тиску, що WALLARTIS SOLUTIONS W.L.L. візьме на себе зобов`язання щодо часткової поставки військових балістичних жилетів IV рівня захисту на користь Міністерства оборони України.

У свою чергу ОСОБА_8 , будучи введений в оману ОСОБА_6 та ОСОБА_7 щодо дійсності їх намірів про здійснення на користь Міноборони України закупівлі у бахрейнської компанії бронежилетів для потреб ЗСУ, 04.04.2022 від імені компанії 2022 FarmTR Gіda Tarіmve Hayvancіlіk Tic. Ve San. Ltd. Єti., під впливом громадян України ОСОБА_6 та ОСОБА_7 підписав договір з WALLARTIS SOLUTIONS W.L.L. на постачання 1000 бронежилетів ІV рівня захисту.

За п. 5.2. Договору поставка Товару мала бути здійснена до 15 квітня 2022 року з дати оплати відповідно до Розділу 3 Договору від 04.04.2022.

08.04.2022 2022 FarmTR Gіda Tarіmve Hayvancіlіk Tic. Ve San. Ltd. Єti. згідно з укладеним договором кошти в сумі 580 000 доларів США, що відповідно до курсу НБУ станом на 08.04.2022 становило 16 967 842,00 грн., перераховано на рахунок бахрейнської компанії WALLARTIS SOLUTIONS W.L.L., директором якої був ОСОБА_5 , що у свою чергу був залучений

ОСОБА_6 та ОСОБА_7 до вчинення злочину.

Відповідно до отриманих відомостей з Державної митної служби України бронежилети від бахрейнської компанії WALLARTIS SOLUTIONS W.L.L. на територію України не ввозились.

Таким чином, ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_5 та іншими наразі не встановленими особами, шляхом обману та зловживання довірою заволоділи державними коштами в сумі 580 000 доларів США, що відповідно до курсу НБУ станом на 08.04.2022 становило 16 967 842,00 грн.

Так, встановлено, що між компаніями FARMTR GIDA та WALLARTIS SOLUTIONS W.L.L укладено договір на постачання 1000 бронежилетів ІV рівня захисту на загальну суму 580 000 доларів США. Згідно вказаного договору компанія FARMTR GIDA перерахувала грошові кошти в повному обсязі на рахунки компанії WALLARTIS SOLUTIONS W.L.L проте товар поставлений не був.

Установлено, що до вчинення зазначених злочинів може бути причетний ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначене підтверджується матеріалами ДСР НПУ, та показаннями свідка ОСОБА_10

19.04.2023 на підстави ухвали Печерського районного суду міста Києва від 29.03.2023 № 757/11810/23-к проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_1 .

У ході вказаного обшуку вилучені речі, що не були зазначені у вищевказаній ухвалі суду про дозвіл на обшук, однак які мають значення у кримінальному провадженні, а саме: ноутбук Aser Aspire, ZY9.

27.08.2022 постановою слідчого вище зазначені речі визнані речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Вказаний об`єкт, який вилучені під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , має доказове значення у провадженні, містить ознаки речових доказів, оскільки містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а саме інформацію в електронному вигляді, яка може бути отримана лише в ході проведення комп`ютерно-технічної експертизи.

Прокурор вказує, що з метою якнайшвидшого забезпечення збереження речових доказів виникла необхідність в накладені арешту на ноутбук Aser Aspire, ZY9.

Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначене майно, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Прокурором наведено вагомі доводи, які свідчать про необхідність накладення арешту на вказане майно, для ефективного розслідування.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів.

Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від його застосування слідчим суддею не встановлено.

За таких обставин приходжу до висновку про задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 26, 107, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0000510 від 13.06.2022 на тимчасово вилучене майно, що вилучено 19.04.2023 на підставі ухвали Печерського районного суду міста Києва від 29.03.2023 року справа № 757/11810/23-к за місцем проживання ОСОБА_9 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: ноутбук Aser Aspire, ZY9.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1