Справа № 761/824/23
Провадження № 1-кс/761/5184/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві, заяву захисника ОСОБА_3 про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від участі у розгляді обвинувального акта у кримінальному провадженні №0000053 від 19.12.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 201-2 КК України (справа №761/824/23),

ВСТАНОВИЛА :

В провадженні судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 перебуває кримінальне провадження №0000053 від 19.12.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 201-2 КК України (справа №761/824/23).

14.02.2023 року захисник у кримінальному провадженні, адвокат ОСОБА_3 , подав до суду заяву про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від участі у розгляді обвинувального акта у данному кримінальному провадженні.

Свою заяву захисник мотивує тим, що здійснення автоматизованого розподілу вказаного судового провадження було здійснено, на думку захисника, з грубим порушенням вимог ст.ст. 31, 35 КПК України, водночас у разі порушення порядку визначення судді, що розглядатиме кримінальне провадження, вважається, що воно здійснюється незаконним складом суду та відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 412 КПК України будь-які ухвалені судові рішення таким складом суду будуть визані такими, що ухвалені з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та підлягатимуть скасуванню.

Зокрема у своїй заяві захисник вказує, що зі звіту про автоматизований розподіл у справі №761/824/23 вбачається, що такий розподіл було здійснено 11.01.2023 у середу о 18:06 год., тобто у неробочий, за словами адвоката час.

Окремо адвокат наголошує, що 19.12.2022 постановою про виділення матеріалів досудового розслідування виділено з кримінального провадження №000002 в окреме провадження за №0000053 матеріали досудового розслідування за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 201-2 КК України.

Водночас, 13 грудня 2022 року слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_8 розглянуто матеріали скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність детектива Бюро економічної безпеки, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження №0000002 від 31 березня 2022 року, в результаті чого винесено ухвалу у справі №761/22631/22 (провадження №1-кс/761/12493/2022).

Адвокат ОСОБА_3 наголошує, що вказане свідчить про те, що суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_8 брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування.

Водночас, відповідно до звіту про автоматизований розподіл на офіційному сайті «Судова влада України» суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_8 брав участь в автоматизованому розподілі судової справи № 761/824/23 за номером 11, що, за словами, суперечить нормам Кримінального процесуального закону та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням ради суддів України від 02.04.2015 №25.

Згідно автоматизованого розподілу справ заява прокурора про відвід судді передана для розгляду судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

Захисник ОСОБА_3 у судовому засіданні заяву про відвід судді ОСОБА_7 підтримав та просив відвести останнього від розгляду вказаного кримінального провадження.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав свого захисника.

Прокурор ОСОБА_5 заперечував проти задоволення заяви про відвід. Звертав увагу на те, що заява про відвід подана несвоєчасно, адже в рамках судового провадження вже було проведено підготовче судове засідання, а наразі вже розпочато та триває судовий розгляд.

Прокурор ОСОБА_6 в судовому засіданні надав письмові заперечення на заяву про відвід судді ОСОБА_7 та наполягав на несвоєчасності та необгрунтованості заявленого відводу. Окремо зазначав, що захиснику було про участь судді ОСОБА_8 в рамках кримінального провадження №0000053 ще до початку підготовчого судового засідання, адже захисник брав участь у розгляді слідчим суддею ОСОБА_8 зазначеної у заяві про відвід скарги.

Неявка в судове засідання судді ОСОБА_7 , який був повідомлений про час та дату судового розгляду завчасно та належним чином, не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали заяви про відвід, матеріали кримінального провадження (справа № 761/824/23), суддя приходить до наступних висновків.

В провадженні судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 перебуває кримінальне провадження №0000053 від 19.12.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 201-2 КК України (справа №761/824/23).

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст. 75 та ст. 76 КПК України.

Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

- якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача (п.1 ч.1 ст. 75 КПК України);

- якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник (п.2 ч.1 ст. 75 КПК України);

- у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п.5 ч.1 ст. 75 КПК України).

Згідно до пунктів 3, 4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

При вирішенні цієї заяви, суд керується положеннями кримінального процесуального законодавства України, а також ураховує практику Європейського суду з прав людини.

У справі за заявою Мироненка і Мартиненка проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності суду має визначатися для цілей п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див. у справі Фей проти Австрії, Ветштайн проти Швейцарії). У кожній окремій справі слід визначити чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та сутність, що свідчать про те, що суд є безстороннім (див. у справі Пуллар проти Сполученого королівства).

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. у справі Ветштайн проти Швейцарії).

На думку судді, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами. Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18). Також, Верховний Суд вважає відвід завідомо безпідставним, якщо у заяві про відвід відсутні будь-які докази, які свідчили б про необ`єктивність чи упередженість судді щодо заявника, тобто підстави для відводу ґрунтуються на власних припущеннях заявника, або якщо підставою для відводу є непогодження сторони з процесуальними рішеннями судді. Наприклад, в ухвалі від 18 грудня 2018 року у справі №910/2968/18 Верховний Суд визнав відвід завідомо безпідставним, а його заявлення зловживанням процесуальними правами, оскільки вказаний відвід по суті «є висловленням незгоди з процесуальним рішенням Верховного Суду після того, як суд мотивував таке рішення». Крім цього, згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 «Про незалежність судової влади» від 13 червня 2007 року, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним колегією суддів судовим рішенням, а так само прийняття колегією суддів процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу такої колегії, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з частинами четвертою та п`ятої статті 15 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційною (автоматизованою) системою у порядку, визначеному процесуальним законом. Справи розподіляються з урахуванням спеціалізації суддів, навантаження кожного судді, заборони брати участь у перегляді рішень для судді, який брав участь в ухваленні судового рішення, про перегляд якого порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядження, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ.

Відповідно до ч.3 ст. 35 КПК України, визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, крім випадків, установлених законом.

Відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями), зокрема, розподіл судових справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу виключно в автоматизований спосіб (без участі посадових осіб) під час реєстрації в суді передбачених законом процесуальних документів, на підставі інформації, внесеної уповноваженими особами суду до АСДС та до підсистеми обліку кадрів.

Отже, враховуючи наведені норми, можна дійти до беззаперечного висновку, що здійснюючи свої повноваження судді, зокрема і суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 , не мають жодного впливу на формування складу суду для розгляду конкретної справи, що спрямовано на забезпечення реалізації учасниками справи права на судовий захист незалежним та безстороннім судом, встановленим законом, як складової права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у пункті 24 рішення від 20.07.2006 у справі "Сокуренко і Стригун проти України" наголосив на тому, що фраза "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Щодо позиції заявника ОСОБА_3 про здійснення автоматизованого розподілу по справі №761/824/23, 11.01.2023 у середу о 18:06 год., тобто у неробочий, за словами адвоката, час.

Відповідно до п.2.2.1. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, вхідна кореспонденція, в тому числі процесуальні документи, приймається і опрацьовується користувачами автоматизованої системи, яким надано доступ до автоматизованої системи відповідно до їх функціональних обов`язків, і реєструється в автоматизованій системі в день її надходження. У разі неможливості з об`єктивних причин здійснити реєстрацію вхідної кореспонденції в день її надходження, така кореспонденція реєструється в автоматизованій системі в термін, визначений у розпорядженні керівника апарату суду із зазначенням причин встановлення такого терміну.

Необхідно зазначити наступне, у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації та запровадженням на території України воєнного стану відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», постійними обстрілами об`єктів критичної інфраструктури України та пов`язаними з цим регулярними й аварійними відключеннями електроенергії, а також вжиттям заходів безпеки під час повітряної тривоги, визначених розпорядженням голови Шевченківського районного суду міста Києва від 14.07.2022 №02-06-54-роз, з метою належної організації роботи суду в частині дотримання процесуальних строків та, як наслідок, прав і свобод осіб, що звернулись до суду за їх захистом, за підписом Голови та керівника апарату Шевченківського районного суду міста Києва 20.10.2022 видано наказ ««Про надання права реєстрації вхідної кореспонденції, заведення обліково-статистичних карток та автоматизованого розподілу процесуальних документів в автоматизованій системі документообігу суду поза межами встановленого робочого часу суду», відповідно до якого відповідальним особам, уповноваженим здійснювати в автоматизованій системі документообігу суду автоматизований розподіл судових справ та матеріалів між суддями (слідчими суддями) Шевченківського районного суду міста Києва, надано право здійснювати покладені на них обов`язки, в тому числі після закінчення робочого часу (однак до 22 години 00 хвилин), щодня в межах робочого тижня, встановлених Правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Таким чином, розподіл обвинувального акта у кримінальному провадженні №0000053 від 19.12.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 201-2 КК Україниздійснено з дотриманням положень вказаного наказу.

Крім того, як вбачається зі змісту листа керівника апарату Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_9 №01-09/40/2023 від 15.02.2023, що міститься в матеріалах судового провадження, всім суддям Шевченківського районного суду міста Києва Зборами суддів визначено відповідні спеціалізації з розгляду конкретних судових справ. При цьому, суддя ОСОБА_8 є суддею кримінальної колегії Шевченківського районного суду міста Києва, в тому числі слідчим суддею. Відповідно до інформації, наявної в табелі обліку робочого часу автоматизованої системи документообігу суду, суддя ОСОБА_8 11.01.2023 був на робочому місці та мав право брати участь в автоматизованому розподілі справ визначених спеціалізацій та категорій, дана інформація підтверджується звітом про автоматизований розподіл справ між суддями від 11.01.2023 у справі № 761/824/23. Вичерпний перелік підстав, відповідно до яких не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, визначений Засадами Шевченківського районного суду міста Києва та Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.

Так, у вказаному листі керівник апарату Шевченківського районного суд м. Києва зазначає, що враховуючи той факт, що обвинувальний акт подано у кримінальному провадженні №0000053 від 19.12.2022, в якому, відповідно до наявної в автоматизованій системі документообігу суду інформації, суддя ОСОБА_8 участі як слідчий суддя не приймав, питання технічного виключення останнього з автоматизованого розподілу у зв`язку із участю судді у кримінальному провадженні, з якого було виділено кримінальне провадження, в рамках якого надійшов обвинувальний акт, в даному випадку не може бути застосовано та має вирішуватись процесуальним шляхом за наявності підстав, передбачених ст.ст. 75-79 КПК України.

В той же час, оцінюючи доводи захисника про неправомірне включення судді ОСОБА_8 до переліку суддів, які беруть участь у розподілі обвинувального акту між суддями, суд зазначає, наступне.

Так, комплексний аналіз положень ст.ст. 75, 76, 80-82 КПК України, дає дійти висновку про те, що за винятком технічних питань, як-то виключення судді з переліку суддів, які беруть участь у автоматизованому розподілі кримінальнального провадження між суддями, у разі якщо достовірно відомо, що саме цей суддя раніше брав участь у саме цьому кримінальному провадженні, питання щодо можливості участі іншого судді у кримінальному провадженні лежить у площині питань які мають вирішуватись виключно професійним суддею в порядку ст. 80 КПК України, а тому не входить до повноважень працівників відділу організаційного забезпечення розгляду кримінальних проваджень Шевченківського районного суду м. Києва.

Відтак підстави для уповноваженої особи вказаного відділу самостійно виключати суддю Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_8 з переліку суддів, які беруть участь у розподілі кримінального провадження №0000053 від 19.12.2022, були відсутні.

Отже суд приходить до висновку про недоведеність захисником наявності порушень встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи, під час розподілу кримінального провадження №0000053 від 19.12.2022.

Заява про відвід не містить інших доводів та доказів, які б підтверджували чи викликали сумнів в неупередженості або об`єктивності судді ОСОБА_7 .

Підсумовуючи, суддя наголошує на важливості інституту відводу судді для забезпечення безстороннього розгляду справи. Але вмотивованість заяви про відвід судді є процесуальним обов`язком учасника, який повинен добросовісно реалізовувати надане йому право.

За зазначених обставин, заява про відвід судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_7 від участі у розгляді кримінального провадження №0000053 від 19.12.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 201-2 КК України, не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 75-81, 309 КПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Заяву захисника ОСОБА_3 про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від участі у розгляді обвинувального акта у кримінальному провадженні №0000053 від 19.12.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 201-2 КК України (справа №761/824/23),- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголосити 10 квітня 2023 року о 10 год. 10 хв.

Суддя ОСОБА_1