Справа № 629/3081/23
Провадження № 1-кс/629/740/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2023 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в залі судових засідань в приміщенні суду клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000542 від 12.06.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, -

в с т а н о в и в :

Прокурор Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме: на металеві фрагменти від корпусу гранати та невизначену кількість металевих кульок по кримінальному провадженню № 0000542 від 12.06.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, з метою збереження вказаних речових доказів.

В обґрунтування клопотання прокурор вказує, що 11.06.2023 до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 11.06.2023, близько 11:06, військовослужбовець ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , підєднав підривач до ручної гранати та зірвав її на території двору вищевказаного домоволодіння. Внаслідок вибуху гранати тілесних ушкоджень ніхто не отримав.

15.06.2023 було проведено огляд вищевказаної території домоволодіння, а саме місця вибуху гранати від якого утворилася вирва в землі, де було виявлено та вилучено: металеві фрагменти від корпусу гранати; невизначену кількість металевих кульок; зразки ґрунту для проведення експертизи з метою встановлення вибухової речовини.

15.06.2023 року постановою слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 металеві фрагменти від корпусу гранати; невизначену кількість металевих кульок; зразки ґрунту визнано речовими доказами.

У судове засідання прокурор не з?явилася та надала заяву про розгляд клопотання за її відсутністю, на задоволенні клопотання наполягала.

Дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

В даному випадку метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.

У відповідності до п.1 та п.2 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення.

Оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що вищевказані предмети можуть бути використані як доказ факту скоєння кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання та вжити заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000542 від 12.06.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: на металеві фрагменти від корпусу гранати та невизначену кількість металевих кульок по кримінальному провадженню № 0000542 від 12.06.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, з метою збереження вказаних речових доказів.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення ст. 174 КПК України, а саме: підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1