Cправа №505/2567/23
Провадження №1-кс/505/1014/2023
УХВАЛА

Іменем України

04.07.2023 м. Подільськ

Слідчий суддя Котовський міськрайонний суд Одеської області ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділення №-2 Подільського РУП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, щодо

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Красні Окни Красноокнянського району Одеської області, громадянина України, з неповною середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , відносно якого на розгляді Красноокнянського районного суду перебуває обвинувальний акт за ч.2 ст.121 КК України, раніше не судимого,

- підозрюваного у кримінальному провадженні №-0000641, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий відділення №-2 Подільського РУП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, щодо ОСОБА_6 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України

Так, згідно матеріалів досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється в тому що він 01.07.2023 близько о 19 годині, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не представилось можливим, перебуваючи на території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , на якій знаходився автомобіль марки «Opel Vectra», чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , належний ОСОБА_8 , де у нього виник злочинний умисел спрямований на пошкодження вказаного автомобіля шляхом підпалу.

Реалізовуючи свій злочинний намір, направлений на пошкодження чужого майна, перебуваючи на території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , на якій знаходився автомобіль марки «Opel Vectra», чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , належний ОСОБА_8 , усвідомлюючи і оцінюючи свої дії, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з особистих мотивів, з метою спричинення майнової шкоди власнику транспортного засобу ОСОБА_9 , підійшов до вищевказаного автомобіля, діючи умисно, протиправно, свідомо, через відкрите водійське вікно, за допомогою сірників, підпалив салон автомобіля, в наслідок чого виникло загорання транспортного засобу.

В результаті пожежі легковий автомобіль марки «Opel Vectra», чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , зазнав пошкоджень, а його власник ОСОБА_8 зазнав матеріальної шкоди.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, тобто у умисному пошкодженні чужого майна, вчиненого шляхом підпалу.

ОСОБА_6 затримано 02.07.2023 о 00 годин 20 хвилин в порядку

ст.208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

02.07.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності:

1.Протоколом огляду місця події від 01.07.2023, в ході якого було проведено огляд території домоволодіння яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 в ході якого виявлено та вилучено автомобіль марки «OPEL Vectra» чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , та який в подальшому було поміщено на спецмайданчик для тимчасово затриманих транспортних засобів, за адресою: Одеська область, м. Подільськ, провулок Куяльницький,

буд. 3а, свідоцтво про реєстрацію ТЗ № НОМЕР_3 який поміщено до поліетиленового сейф-пакету № EXP 0204973 на ім`я ОСОБА_10 , мешканця с. Тригради Подільського р-ну Одеської області, пожежне сміття, яке поміщено до поліетиленового сейф-пакету № INP 1015236;

2.Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , від 02.07.2023, з показів якого стало відомо, що 01.07.2023 року він залишив належний йому автомобіль марки «OPEL Vectra» чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 на території свого брата ОСОБА_11 який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , де його і підпалили.

3.Протоколом допиту свідка, ОСОБА_12 , від 02.07.2023 з показів, якої стало відомо, те, що 01.07.2023 о 19 годині 00 хвилин до території домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , приходили двоє молодиків, один з них який був високого зросту та з деформованою головою в синій футболці та чорних штанах заходив до території вищевказаного домоволодіння, де знаходився автомобіль та після того як вказана особа вийшла з території, автомобіль почав диміти.

4.Протоколом допиту свідка, ОСОБА_13 , від 02.07.2023, з показів якого стало відомо, те що він 01.07.2023 року приблизно о 19 годині 00 хвилин прийшов з ОСОБА_6 до території домоволодіння, яке розташовано за адресою: АДРЕСА_2 та ОСОБА_6 зайшов на територію домоволодіння та почав підпалювати автомобіль марки «Опель Вектра», який перебував на території вищевказаного домоволодіння, в результаті чого автомобіль загорівся та він покинув територію домоволодіння.

5.Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_12 , від 02.07.2023, в ході якого остання впізнала на фото особу ОСОБА_6 , який 01.07.2023 заходив на територію домоволодіння, яке розташоване за вищевказаною адресою;

6.Протоколом затримання особи ОСОБА_6 , в ході якого вилучено у останнього мобільний телефон марки «Redmi» та синю футболку;

7.Протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 від 02.07.2023, з показів якого стало відомо, що 01.07.2023 близько 19:00, він знаходячись за адресою: Одеська область, Подільський р-н, смт Окни по вул. Шкільній, шляхом підпалу умисно пошкодив легковий автомобіль марки «Opel Vectra», д/н НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер т/з НОМЕР_4 ОСОБА_8 , після чого з місця події зник;

8.Іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Вирішуючи питання доцільності обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно враховувати вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до статті 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись у кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

На підставі викладеного, при вирішенні питання про наявність підстав для обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно враховувати у своїй сукупності доведеність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість та підвищену суспільну небезпеку інкримінованого злочину, тяжкість можливого покарання, яке загрожує підозрюваній за інкримінований злочин, а також наявність ризиків передбачених 177 КПК України:

- передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України - ризик можливого переховування від органу досудового розслідування та суду, який полягає у тому, що ОСОБА_6 , може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від покарання, оскільки підозрюваний усвідомлює, що санкція ч.2 ст.194 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 10 років. Крім того, на розгляді Красноокнянського районного суду перебуває обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, де санкція передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.

Також, ОСОБА_6 постійного місця роботи не має, своєї сім`ї не має та проживає з батьками, міцні соціальні зв`язки, які б утримували останнього від переховування відсутні;

- передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України ризик можливого незаконно впливу на потерпілих і свідків у цьому ж кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, під загрозою можливого покарання, може почати впливати на потерпілих та свідків, з метою примусу останніх змінити покази на свою користь, шляхом вмовлянь, погроз або підкупу.

- передбачений п.4 ч.1 ст.177 КПК України - ризик можливого перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, який полягає в тому, що ОСОБА_6 може перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом невиконання або неналежного виконання обов`язків покладених на нього, як на підозрюваного у кримінальному провадженні, не з`являтись для проведення слідчих та процесуальних дій, що негативно вплине на досудове розслідування.

- передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України - ризик можливого вчинення інших кримінальних правопорушень, який полягає в тому, що підозрюваний ОСОБА_6 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, або подібне, так як на розгляді Красноокнянського районного суду перебуває обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні іншого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

У зв`язку з вищенаведеними обставинами, враховуючи всі ризики в їх сукупності та взаємозв`язку, запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі у подальшому може вплинути на проведення повного та неупередженого розслідування кримінального провадження та не забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_6 тяжкого кримінального правопорушення;

- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у скоєнні вказаного кримінального правопорушення;

Стосовно вказаних ризиків (як підстав застосування запобіжних заходів, передбаченої п.1 ч.1 ст.177 КПК), слід зауважити, що застосування запобіжного заходу, який оптимально відповідає конкретним обставинам кримінального провадження, багато у чому визначається характером (властивостями вчиненого злочину), одним з важливіших серед яких є його тяжкість. Необхідність врахування даного фактору зумовлена тим, що залежно від неї (тяжкості) залежить покарання, яке обвинувачений зобов`язаний буде понести (у разі визнання його винним). Зокрема, у п.2 ч.1 ст.178 КПК України прямо вказано, що при оцінці відповідних ризиків (перелічених у ч.1 ст.177 КПК) слід враховувати й, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною в інкримінованому правопорушенні. Подібна орієнтація законодавців та правозастосувачів зустрічається й у міжнародному праві. Так, у ст.5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 року «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Отож, важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, вчинений обвинуваченим. Тобто, чим більш сувора санкція передбачена за злочин, поставлений обвинуваченому в вину, тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо нього.

Відповідно до вимог ст.177 та ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний не виконає покладенні на нього процесуальні обов`язки, а також для запобігання його спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Водночас, застосування більш м`якого запобіжного заходу унеможливить запобіганню ризикам, зазначеним у клопотанні. Так, запобіжний захід у виді домашнього арешту не зможе унеможливити ухиленню підозрюваного від органів досудового слідства, суду, впливу на потерпілу та свідків чи вчиненню інших кримінальних правопорушень. Запобіжні заходи у виді застави, особистої поруки, та особистого зобов`язання не зможуть унеможливити настанню таких ризиків, як вчинення інших кримінальних правопорушень, ухиленню підозрюваного від органів досудового слідства, суду та впливу на потерпілого і свідків.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання з підстав зазначених у ньому та просив його задовольнити і обрати ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою терміном на 60 діб, в межах строку досудового розслідування із визначенням застави. Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_6 є наявність уникнення ризиків передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України а саме: може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_5 , просили відмовити у задоволенні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, натомість просили застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні СВ Подільського РУП ГУНП в Одеській області перебуває кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000641, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

ОСОБА_6 затримано 02.07.2023 о 00 годині 20 хвилини, за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.194 КК України в порядку ст.208 КПК України.

02.07.2023 о 15 годині 40 хвилин ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_6 та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать зазначені вище і долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною 1 статті 194 КПК України на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:

-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;

-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК України, та на які вказує слідчий;

-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК України приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлена свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, що має місце у даному випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

З огляду на зазначене слідчий суддя відмічає, що підозрюваний не працює, не має постійного джерела прибутку, не має міцних соціальних зв`язків, відносно нього на розгляді Красноокнянського районного суду перебуває обвинувальний акт за ч.2 ст.121 КК України тобто ОСОБА_6 не має тих вагомих стримуючих факторів, які б могли зупинити підозрюваного від вчинення дій з метою переховування. Крім того, характер інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, у скоєнні якого ОСОБА_6 підозрюється, свідчить про наявність достатніх підстав для критичної оцінки моральних якостей ОСОБА_6 , що підтверджує ймовірність свідомої поза процесуальної поведінки останнього.

Суд з огляду на обставини, передбачені ст.178 КПК України, погодився з доводами прокурора, що ризики, які є підставою для застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 у виді тримання під вартою, на даний час існують.

Суд вважає, що ризик того, що обвинувачений ОСОБА_6 може переховуватись від суду існує, зважаючи на те, що останній обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за скоєння якого йому загрожує покарання у виді позбавлення волі строком від трьох до десяти років, та обвинувачений обізнаний про ступінь тяжкості пред`явленого обвинувачення та покарання у разі визнання його винним.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, суд вважає, ризик впливу на вказаних осіб, з метою уникнення від кримінальної відповідальності, існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від зазначених осіб та дослідження їх судом.

При цьому, суд приймає до уваги стадію даного кримінального провадження, в межах якого свідки на даний час не допитані, та докази, на яких може ґрунтуватися або може спростовуватися обвинувачення судом ще не досліджені, у зв`язку із чим, з огляду на те, що підозрюваному інкриміноване скоєння кримінального правопорушення, наявний ризик того, що обвинувачений може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором та слідчим доведено наявність обставин, передбачених ст.194 КПК України.

Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для обрання відносно підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу враховую: вагомість наданих доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, відсутність постійного місця роботи.

З доданих до клопотання документів вбачається обґрунтована підозра щодо вчинення підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення за ч.2 ст.194 КК України.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України - слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Таким чином, виходячи з положень ст.ст.177, 178, 183, 194 КПК України, ст.ст.5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та враховуючи матеріали кримінального провадження, які свідчать, що інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки підозрюваної під час досудового розслідування кримінального провадження, суд приходить до висновку, що ОСОБА_6 необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів на строк досудового розслідування із визначенням розміру застави, в якості альтернативи тримання під вартою суд встановлює підозрюваному заставу у межах, встановлених п.3 ч.5 ст. 182 КПК України, а саме у розмірі 40 (сорока) мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто станом на 04.07.2023 107 360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень.

За таких підстав, суд вважає, що клопотання слідчого відділення №-2 Подільського РУП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 підлягає задоволенню, а відносно підозрюваного ОСОБА_6 необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 31.08.2023.

Керуючись ст.ст.176-178, 186, 193, 196, 197, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділення №-2 Подільського РУП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України - терміном на 60 (шістдесят) днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 00 год. 20 хв. 02 липня 2023 року.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, і закінчується 31.08.2023, в межах строку досудового розслідування.

Визначити підозрюваному ОСОБА_6 - розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 40 (сорока) мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто станом на 04.07.2023 107 360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави: отримувач ТУ ДСА України в Одеській області, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26302945, банк отримувача ДКСУ, м.Київ код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0005435 - застава за підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по справі №505/2567/23 пр.№1-кс/505/1014/23, кримінальне провадження №-0000641 від 01.07.2023.

Підозрюваний або заставодавець має право в будь-який момент внести заставу в розмірі, зазначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор» або уповноваженій особі установи, де останній буде утримуватись під вартою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, підозрюваний ОСОБА_6 підлягає негайному звільненню з-під варти.

Про внесення застави та звільнення підозрюваного з-під варти негайно повідомити слідчого, прокурора та суд.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_6 у разі внесення застави наступні обов`язки, а саме:

-прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, слідчого судді, суду;

- не відлучатися з населеного пункту в якому проживає, а саме: Одеська область, Подільський район, смт Окни.

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;.

Визначити термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_6 у разі внесення застави, строком на 60 днів з дня внесення застави в межах строку досудового розслідування.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1