Справа №295/9856/23
УХВАЛА

Іменем України

03.08.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Житомирського ГУНП в Житомирський області ОСОБА_3 ,

погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,

про арешт майна,

подане у кримінальному провадженні №0002422 від 09.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, відповідно до змісту якого 08.11.2022 на адресу Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області надійшли матеріали від оперуповноваженого УКР ГУНП в Житомирській області про те, що невідомі особи організували та налагодили збут наркотичних та психотропних речовин на території м. Житомира.

30.06.2023 на адресу СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області надійшов рапорт оперуповноваженого УКР ГУНП в Житомирській області, відповідно до якого в ході проведення комплексу оперативно-розшукових заходів та негласних слідчих (розшукових) дій встановлено, що на території м. Житомира до незаконного виготовлення та збуту наркотиків причетний гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

За отриманою оперативною інформацією, фігурант, разом з іншими співучасниками вчинення даного кримінального правопорушення, розробили злочинну схему з виготовлення та налагодженої системи збуту наркотичних засобів на території Житомирської області та м. Житомира за допомогою поштової мережі ТОВ «Нова Пошта» та перевіреним особам. Крім того причетність до вчинення вищевказаного злочину ОСОБА_5 підтверджується витребуваними копіями квитанціями з відділення № 11 ТОВ «Нова Пошта» в м. Житомирі згідно яких, останній отримував посилки які йому були відправлені з відділення № 5 «Нової Пошти» м. Мукачева, Закарпатської області від ОСОБА_6 , яка користується абонентським номером НОМЕР_1 . Крім того, його причетність до вчинення даного кримінального правопорушення підтверджується результатами проведених негласних слідчих (розшукових) дій, що передбачені ст. 263 КПК України (протокол №4292/24 (не таємно) від 28.04.20223), де зафіксовано телефонні бесіди фігуранта стосовно збуту наркотичних засобів.

19.07.2023 на підставі ухвали Богунського районного суду м. Житомир № 295/9025/23 від 11.07.2023 було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено зіп-пакет з речовиною рожевого кольору, 1 слот від сім-карти мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_2 , металевий предмет з 7 отворами та зелену рослинну речовину невідомого походження, які можуть містити відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення та які мають значення речових доказів у кримінальному провадженні або містять інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, які встановлюються під час кримінального провадження

19.07.2023 постановою слідчого вищевказані речі визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Посилаючись на зазначене, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий просить накласти арешт на вказане у клопотанні майно.

Слідчий у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив.

Власник майна у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив.

З огляду на вищезазначені обставини та у відповідності до приписів ч.1 ст.172 КПК України, неприбуття слідчого та власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частина перша ст. 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.11 ст. 170 ЦПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Житомирського РУП ГУНП в Житомирський області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено 09.11.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002422, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

19.07.2023 на підставі ухвали Богунського районного суду м. Житомир № 295/9025/23 від 11.07.2023 було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено зіп-пакет з речовиною рожевого кольору, 1 слот від сім-карти мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_2 , металевий предмет з 7 отворами та зелену рослинну речовину невідомого походження.

Постановою слідчого від 19.07.2023 вищевказані предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні№0002422.

Відповідно до ст. 167, 168 КПК України зазначені речі є тимчасово вилученим майном.

Під час вирішення клопотання слідчий суддя враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, що вбачаються зі змісту доданих до клопотання копій наступних документів: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань; ухвали слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку від 11.07.2023; протоколу обшуку від 19.07.2023; постанови слідчого про визнання предметів речовими доказами від 24.07.2023, які підтверджують, що зазначене в клопотанні майно може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; метою застосування даного виду забезпечення кримінального провадження є необхідність збереження речових доказів, недопущення їх втрати.

Враховуючи викладене, оскільки майно, на яке слідчий просить накласти арешт, є речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою уникнення можливості його втрати, оцінивши розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає за доцільне задовольнити подане клопотання.

Керуючись статтями 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на зіп-пакет з речовиною рожевого кольору, 1 слот від сім-карти мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_2 , металевий предмет з 7 отворами, зелену рослинну речовину невідомого походження, які належать гр. ОСОБА_5 .

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника майна і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1