Справа № 953/3012/23
н/п 1-кс/953/2897/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" квітня 2023 р. м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1

за участю прокурора - ОСОБА_2

підозрюваного - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

секретар судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання слідчого в ОВС 3 відділення слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області капітана юстиції ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003638 від 22.12.2022, про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, маючого паспорт громадянина Російської Федерації, уродженця м. Харкова, з вищою освітою, розлученого, офіційно працевлаштованого оператором верстатів з ПК в ТОВ «Машгідропривід», зареєстрованого та до затримання проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України,

у с т а н о в и в:

До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання, у якому слідчий просить продовжити підозрюваному ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України в межах строків досудового розслідування.

В порядку ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий просить не визначати ОСОБА_3 розмір застави, який може бути внесений для звільнення з-під варти.

1. Зміст поданого клопотання

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом УСБУ в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003638 від 22.12.2022 року за ч. 2 ст. 111 КК України.

24.02.2022 о 05:00 годині, за наказом Президента Російської Федерації ОСОБА_8 , Російська Федерація незаконно вторглась на територію України та здійснила збройний напад, застосовуючи Збройні Сили РФ та Федеральну службу військ національної гвардії Російської Федерації.

24.02.2022 указом Президента України № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, який в подальшому було неодноразово продовжено та який триває до теперішнього часу.

У ході досудового розслідування встановлено, що громадянин України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 налагодив контакт з представником спецслужб країни-агресора РФ за допомогою додатку для спілкування «Telegram», з метою надання допомоги у проведенні підривної діяльності проти України.

Так, ОСОБА_3 у період грудня 2022 року - лютого 2023 року, перебуваючи у м. Харкові, на виконання поставлених йому завдань збирав інформацію про місця проживання та установчі дані керівного складу ЗС України, інших військових формувань, утворених відповідно до чинного законодавства, їх особистий та службовий транспорт, про місця тимчасового та постійного розташування особового складу та техніки ЗС України, а також інформацію про об`єкти критичної оборонної промисловості, яку в подальшому передавав вказаному представнику спецслужб країни-агресора РФ за допомогою додатку для спілкування «Telegram».

Згідно інформації Адміністрації Державної прикордонної служби України та Харківського гарнізону Міністерства оборони України, передача вказаної інформації у розпорядження країни-агресора надасть можливість проводити заходи направлені на нанесення шкоди підрозділам ЗС України та іншим військовим формуванням залученим до надання відсічі збройної агресії, а також здійснювати розвідувально-підривну діяльність спрямовану на підрив суверенітету, територіальної цілісності і недоторканості України, її обороноздатності.

04.03.2023о 11 год. 06 хв. ОСОБА_3 затриманий в порядку ст. 208 КПК України та в той же день останньому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

06.03.2023ухвалою слідчого судді відносно ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави строком до 02.05.2023.

24.04.2023постановою заступника керівника Харківської обласної прокуратури строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003638 від 22.12.2022 продовжено до 04.06.2023.

Беручи до уваги зазначене, а також те, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливе.

Таким чином, враховуючи обґрунтованість підозри ОСОБА_3 , що підтверджується сукупністю зібраних у кримінальному провадженні доказів, зважаючи на наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий просить задовольнити клопотання.

2. Позиція учасників у судовому засіданні

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, яке просив задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив змінити запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати відносно ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або тримання під вартою із застосуванням альтернативного заходу у вигляді застави у мінімальному розмірі.

3. Мотиви та оцінка слідчого судді

3.1. Законодавчі підстави для продовження строку тримання під вартою

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Разом із цим, положеннями статті 199 КПК України унормований порядок продовження строку тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: (1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; (2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч.ч. 1, 3, 5 ст. 199 КПК України).

3.2. Наявність ризиків

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні слідчий вказує на те, що ризики, передбачені у п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно наявні, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_3 інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

3.2.1. Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

ОСОБА_3 через тяжкість вчиненого ним кримінального правопорушення, розуміючи складність проведення досудового розслідування, зокрема в умовах дії воєнного стану, усвідомлюючи неможливість повного контролю державною владою кордонів та території України в умовах Збройної агресії Російської Федерації проти України, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, зокрема на території Російської Федерації чи тимчасово окупованих частинах території України, про що зокрема свідчить те, що ОСОБА_3 є громадянином України, однак також має паспорт громадянина Російської Федерації.

Крім того, ОСОБА_3 неодружений, має повнолітню доньку, яка проживає за кордоном, також ОСОБА_3 не виходить на роботу та не отримує заробітну плату за офіційним місцем роботи з 24.02.2022 року, що у сукупності свідчить про низькій ступінь його соціальних зв`язків.

Підозрюваний має стійкі зв`язки з представниками іноземної держави РФ, які можуть надати необхідні засоби та забезпечити переховування від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Враховуючи встановлені обставини у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження дають слідчому судді підстави дійти висновку про існування ризику переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

3.2.2. Ризик незаконного впливу на учасників у цьому кримінальному провадженні

На думку слідчого судді, при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

ОСОБА_3 , достовірно розуміє суть злочину та передбачену за його скоєння кримінальну відповідальність, а отримавши копії окремих матеріалів кримінального провадження та усвідомивши перелік можливих свідків, яким відомо про вчинення злочину відносно якого проводиться вказане досудове розслідування, має реальну можливість впливати на останніх.

Покази свідків у даному кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище ОСОБА_3 , як підозрюваного, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що останній наділений потенційною можливістю, в тому числі і дистанційно, через інших осіб, впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

Наведені обставини формують у слідчого судді переконання щодо наявності ризику впливу на учасників цього кримінального провадження.

3.2.3. Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином

Той факт, що у разі засудження за вчинення даних кримінальних правопорушень, ОСОБА_3 , як основне покарання, судом може бути призначене покарання у виді позбавленні волі на тривалий термін або довічне позбавлення волі, може свідчити про неналежну процесуальну поведінку останнього у майбутньому, чим останній буде перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, в тому числі, перешкоджанню здійснення швидкого та об`єктивного досудового розслідування.

3.2.4. Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення

Слідчий суддя погоджується із доводами сторони обвинувачення про те, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_3 може продовжити здійснювати інші дії, спрямовані на допомогу країні агресору, її організаціям або представникам у здійсненні збройної агресії проти України, а також вчинити інші кримінальні правопорушення, зокрема проти основ національної безпеки України.

Крім того, ОСОБА_3 поінформований про форми і методи роботи правоохоронних органів, у своїй протиправній діяльності дотримувався заходів конспірації, що підтверджується матеріалами НСРД.

3.3. Обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою

Судовим розглядом установлено, що з метою закінчення досудового розслідування органу досудового розслідування необхідно виконати низку слідчих та процесуальних дій, результати яких мають значення для судового розгляду, всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження, а саме: встановити та допитати свідків з числа осіб, стосовно яких ОСОБА_3 надавав інформацію представнику ФСБ РФ; витребувати відомості, що характеризують особу підозрюваного; провести розсекречення клопотань та ухвал про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій; виконати процесуальні дії, направлені на закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні та ознайомити сторону захисту з матеріалами кримінального провадження.

Разом із цим, слідчий суддя відзначає, що виконати зазначені процесуальні дії раніше не видавалось за можливе у зв`язку зі складністю провадження та необхідністю проведення інших слідчих та процесуальних дій, які були направлені на встановлення обставин та документування протиправної діяльності підозрюваного, а також через ведення бойових дій на території м. Харкова та Харківської області.

Слідчий суддя погоджується із доводами сторони обвинувачення про те, що виконання всіх вище перелічених процесуальних та слідчих дій потребує додаткового часу.

3.4. Можливість застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою або більш м`якого запобіжного заходу

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, до нього може бути застосований виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відтак, слідчий суддя зазначає про відсутність правових підстав для задоволення клопотання підозрюваного та його захисника про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, та вважає, що застосований відносно ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід залишити без змін.

Вирішуючи питання про строк дії такого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує обсяг обставин, що підлягають доказуванню, з огляду на правову кваліфікацію, а також введений на всій території України воєнний стан, який поза залежністю від волі сторони обвинувачення може ускладнити проведення слідчих та процесуальних дій, а тому вважає за доцільне продовжити ОСОБА_3 строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування - по 04.06.2023 (включно).

3.5. Застосування альтернативного запобіжного заходу

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя, відповідно до положень абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи фактичні обставини кримінального провадження, суспільну небезпечність інкримінованого діяння, не визначає розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину проти основ національної безпеки України, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

4. Висновки за результатами розгляду клопотання

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів про те, що ризики вчинення ОСОБА_3 дій, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшилися та існують обґрунтовані обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого та продовження відносно ОСОБА_3 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурором доведено, що зазначені обставини виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваного з метою забезпечення кримінального провадження.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 197, 199 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого в ОВС 3 відділення слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області капітана юстиції ОСОБА_6 , - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» у межах строку досудового розслідування на 42 дні, тобто по 04.06.2023 (включно), без визначення розміру застави.

У задоволенні клопотань підозрюваного та його захисника - відмовити.

Зобов`язати слідчого в ОВС 3 відділення слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області капітана юстиції ОСОБА_6 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_3 про продовження застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Встановити строк дії ухвали по 04.06.2023 (включно).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

У зв`язку із знаходженням у нарадчій кімнаті у кримінальному провадженні № 640/9005/14-к з 25.04.2023 по 02.05.2023, повний текст ухвали складений і підписаний 02.05.2023.

Слідчий суддя - ОСОБА_1