Справа № 569/7437/23
УХВАЛА

про призначення кримінального провадження до судового розгляду та продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою

19 травня 2023 рокум. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області

в складі судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Рівне кримінальне провадження №0000926 про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України та клопотання прокурора Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 , суд

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Рівненського міського суду Рівненської області перебуває кримінальне провадження №0000926 про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

12 травня 2023 року прокурор Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_3 подала до суду клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7

19 травня 2023 року в підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала подане нею клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 з підстав викладених у клопотанні та пояснила суду, що заявлені раніше ризики передбачені п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, не перестали існувати. Доводить, що обвинувачений ОСОБА_7 , з метою уникнення кримінальної відповідальності може ухилитися від суду усвідомлюючи відповідальність за вчинені ним кримінальні правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки ніде не працює, відсутні соціальні зв`язки та немає постійного місця проживання. Більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам. З метою забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, запобігання вказаним ризикам, прокурор просить суд клопотання задоволити. Вважає за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні. Проти прийняття цивільних позовів потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до розгляду в даному кримінальному провадженні та визнання потерпілих цивільними позивачами не заперечила.

Захисник ОСОБА_6 та обвинувачений ОСОБА_7 в підготовчому судовому засіданні вирішення клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою покладають на розсуд суду. Не заперечили проти призначення кримінального провадження до судового розгляду, прийняття до розгляду цивільних позовів та визнання потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 цивільними позивачами.

Потерпілі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні не заперечили проти призначення кримінального провадження до судового розгляду, просили суд прийняти до розгляду їх цивільні позови про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення та визнати їх цивільними позивачами. Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, підтримали.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

За положенням ч.3 ст.331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин кримінального правопорушення та особливості підозрюваного і його поведінки.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини «Тейс проти Румунії», автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинуваченому ОСОБА_7 строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків передбачених ст.177 КПК України.

Суд вважає необхідним продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 строк тримання під вартою, оскільки ризики передбачені п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України є реальними з огляду на те, що останній, обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, усвідомлюючи відповідальність за вчинені ним кримінальні правопорушення може ухилитися від суду.

Окрім того достатньо обґрунтованими є підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_7 будучи офіційно не працевлаштований, не маючи постійного місця проживання, раніше судимий, на даний час перебуваючий в ДУ «Рівненський слідчий ізолятор», належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення та перевиховання не став, а тому може вчинити інші кримінальні правопорушення.

В своїх рішеннях ЄСПЛ за скаргою № 40107/02 від «10» лютого 2011 року по справі «Харченко проти України», п.80; за скаргою №20808/02 від 04.03.2010 року у справі «Шалімов проти України», суд визнає порушенням Конвенції продовження/обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за умови, якщо національні суди «…не розглянули жодних альтернативних триманню під вартою запобіжних заходів…».

Підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів суд не вбачає, з огляду на обставини вчинення кримінальних правопорушень у яких обвинувачується ОСОБА_7 та наявність існування ризиків, передбачених п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до ч.1 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Як визначено в ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи, що злочини, передбачені ч.4 ст.186 КК України вчинені обвинуваченим ОСОБА_7 є тяжкими, а тому суд визначає розмір застави відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680 (п`ятдесят три тисячішістсот вісімдесят) гривень.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Кримінальне провадження підсудне Рівненському міському суду Рівненської області, підстав для його закриття та зупинення немає, обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України, отже провадження може бути призначене до судового розгляду.

Згідно ст.61 КПК України, цивільним позивачем у кримінальному провадженні є особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової та моральної шкоди та, яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 62 КПК України, цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом. Права та обов`язки цивільного відповідача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Згідно ч.4 ст.128 КПК України, форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом.

Відповідно до ч.5 ст.128 КПК України, якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Пред`явлені потерпілими ОСОБА_4 , ОСОБА_5 цивільні позови до обвинуваченого ОСОБА_7 відповідають вимогам ст.ст.127, 128 КПК України, ст.175 ЦПК України, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про можливість прийняття їх до розгляду у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 183, 197, 199, 331, 369, 376, 392, 395 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Призначити кримінальне провадження до судового розгляду на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні №0000926 про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України на 11 год. 00 хв. 23 червня 2023 року в приміщенні Рівненського міського суду Рівненської області (м.Рівне, вул.Шкільна, 1).

Розгляд кримінального провадження здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

Прийняти цивільний позов потерпілого ОСОБА_5 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення до розгляду в кримінальному провадженні №0000926 про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

Прийняти цивільний позов потерпілого ОСОБА_4 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення до розгляду в кримінальному провадженні №0000926 про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

Визнати потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_4 цивільними позивачами у кримінальному провадженні №0000926 про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

Копії позовних заяв вручити обвинуваченому ОСОБА_7 .

В судове засідання викликати прокурора, потерпілих, захисника та обвинуваченого.

Клопотання прокурора задоволити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м.Лисичанськ, Донецької області, громадянину України, українцю, непрацюючому, розлученому, з середньою спеціальною освітою, без постійного місця проживання, раніше судимому, на даний час перебуваю чому в ДУ «Рівненський слідчий ізолятор», запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів з 12 години 30 хвилин 19 травня 2023 року до 12 години 30 хвилин 17 липня 2023 року.

Визначити місцем тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 Державна установа «Рівненський слідчий ізолятор» (м.Рівне, вул.Дворецька, 116).

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_7 розмір застави 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680 (п`ятдесят три тисячішістсот вісімдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_7 у разі внесення застави обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати до суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Рівненський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

Строк дії ухвали та покладених обов`язків, у разі внесення застави - до 12 годин 30 хвилин 17 липня 2023 року.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення. Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити для виконання уповноваженій особі ДУ «Рівненський слідчий ізолятор».

Ухвала в частині продовження обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1