31.07.2023 Справа № 756/9537/23
Номер справи 756/9537/23
Номер провадження 1-кс/756/1705/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Ростов-на-Дону, російської федерації, громадянина України, з вищою освітою, розлученого, який має двох неповнолітніх дітей, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, поданого в межах кримінального провадження № 0000115 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 січня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

УСТАНОВИВ:

Слідчому судді 26 червня 2023 року надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000115, від 26 січня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Прокурор у судовому засіданні підтримав подане клопотання з підстав та мотивів викладених у ньому, просив його задовольнити, враховуючи що кримінальне правопорушення, яке інкримінується підозрюваному пов`язане з заволодінням чужим майном шляхом обману, за яке передбачене покарання до дванадцяти років позбавлення волі. Зазначили, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має офіційних джерел доходів для існування, не має сталих соціально зв`язків. На підставі наявних ризиків просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із визначенням розміру застави 250 прожиткових мінімумів.

Захисник підозрюваного у судовому засіданні заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, який буде необхідним та достатнім, щоб уникнути усі можливі ризики, та надасть можливість підозрюваному працювати та утримувати дітей.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію свого захисника. Зауважив, що щиро розкаявся у вчиненому правопорушенні. Пояснив, що прописаний у військовій частині, однак має постійне місце проживання у квартирі матері колишньої дружини, працевлаштований не офіційно, на його утриманні перебувають двоє неповнолітніх дітей. Просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, з метою працевлаштування й погашення боргу перед потерпілим.

Виклад обставин та правова кваліфікація

У СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування за № 0000115від 26 січня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 06 серпня 2021 року, ОСОБА_4 зателефонував потерпілому ОСОБА_7 , на його особистий номер телефону, який дав йому їх спільний знайомий на ім`я ОСОБА_8 та запропонував придбати талони на дизельне пальне яке продається у мережі АЗС «ОККО» за вигідною ціною, яка нижче ринкової. ОСОБА_7 згодився на пропозицію ОСОБА_4 .

В цей момент у ОСОБА_4 винник злочинний умисел спрямований на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство) вчинене в особливо великих розмірах, реалізуючи який ОСОБА_4 домовився про зустріч з ОСОБА_7 та 06 серпня 2021 року прибув за адресою вказаною ОСОБА_7 , а саме: м. Київ, вул. Крайня, житловий масив Троєщина.

В ході зустрічі ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_7 , що в нього є талони на дизельне пальне яке продається у мережі АЗС «ОККО» в об`ємі 37 тон (37000 тисяч літрів) вартістю по 19 гривень за літр, тоді як вартість у мережі АЗС «ОККО» дизельного пального станом на 06 серпня 2021 року становила 29 гривень 24 копійки. ОСОБА_7 погодився.

Того ж дня, ОСОБА_4 прибув на АЗС «ОККО», розташованого м. Київ, вул. Богатирська 2 Е, де його очікував ОСОБА_7 та достовірно знаючи що талони є недійсними та неактивними передав та отримав від ОСОБА_7 в розрахунок 703000 гривень готівкою. Після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а грошовими коштами розпорядився на власний розсуд. ОСОБА_7 прибув до АЗС «ОККО» щоб заправити автомобіль пальним придбаними у ОСОБА_4 талонами, однак вони виявились не активними. Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_4 спричинив ОСОБА_7 майнову шкоду в розмірі, 703 000 гривень.

Обґрунтування клопотання

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, про що йому повідомлено підозру 26 липня 2023 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0000115.

Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_4 , відповідно до ст. 12 КК України є тяжким кримінальним правопорушенням, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до дванадцяти років.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого злочину, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; впливати на потерпілго чи свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Мотивування суду

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 26 січня 2023 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000115здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

26 червня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою підозрюваного про її отримання.

Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Санкція частини 4 статті 190 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років.

Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець міста Ростов-на-Дону, російської федерації, громадянин України, з вищою освітою, розлучений, має двох неповнолітніх дітей, офіційно не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживаює за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри

Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, що були досліджені в судовому засіданні на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії тяжких.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні визнав свою причетність до скоєного кримінального правопорушення.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, ризик скоїти новий злочин, можливий вплив на свідків, заявлені ризики заслуговують на увагу, проте слідчий суддя вважає, що вони не доведені в повному обсязі задля застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду на думку слідчого судді органом обвинувачення є недоведеними.

Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, навчання, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності. В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки, на його утриманні перебувають двоє неповнолітніх дітей, проживає в квартирі, частка якої належить тещі.

З іншого боку суд в сукупності враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення. Втеча підозрюваного зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляді згідно розумних строків КПК.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя зважує на пояснення самого підозрюваного, що зобов`язався особисто за першою вимогою з`явитися до органу досудового розслідування, підозрюваний щиро розкаюється у вчиненому, має намір співпрацювати зі слідством, немає жодного наміру преховуватися.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, із засудженням до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, слідчий суддя прийшов до переконання, що даний ризик не є достатньо високим.

Обставинами, що підтверджують наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є те, що ОСОБА_4 перебуваючи на свободі, знаючи місце проживання свідків та потерпілого, може незаконно на них впливати, що буде перешкоджати досудовому розслідуванню.

Проте, слідчий суддя переконаний, що даний ризик можливо невілювати шляхом встановлення обмеження та певних правил поведінки підозрюваному не пов`язаним із ізоляцією від суспільства.

Щодо обґрунтованості ризику вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення, що підтверджуює ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає можливим нівелювати шляхом встановлення певних обмежень.

Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, усунення ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливу на свілків та потерпілого, а так само усунути ризик вчинення іншого правопорушення, приходжу до переконання про наявність ризиків, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1, 3, 5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідча суддя під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване кримінальне правопорушення КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні цього злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років; враховуючи також наявні соціальні зв`язки, наявність неповнолітніх дітей, має постійне місце проживання. ОСОБА_4 зобов`язався з`являтися до органів досудового розслідування та суду, а також ту обставину що він спромагався сплатити потерпілому частину коштів завданого збитку.

Щодо альтернативного запобіжного заходу

На переконання слідчого судді підозрюваному може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, домашній арешт в нічний час доби, про який він клопотав в судовому засіданні. Оскільки він має постійне місце проживання за адресою АДРЕСА_2 . Теща підозрюваного - ОСОБА_9 не заперечувала проти перебування підозрюваного під домашнім арештом в належній їй квартирі, про що надала письмову заяву.

ОСОБА_4 має стійкі соціальні зв`язки, на його утриманні перебувать двоє неповнолітніх дітей тому є достатньо підстав вважати, що він зможе виконувати покладені на нього судом обов`язки.

Колишня дружина ОСОБА_10 надала письмову згоду на проживання ОСОБА_4 разом із нею та дітьми.

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного, у зв`язку із відсутністю письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.

Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.

Враховуючи викладене, беручи до уваги тяжкість інкримінованого злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 суворість можливого покарання, дані про особу останнього (наявність дітей та постійного місця проживання, що у своїй сукупності свідчить про наявність соціальних зв`язків, зважаючи на цілі та принципи кримінального провадження, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, з огляду на те, що за результатами судового розгляду стороною обвинувачення доведено наявність обґрунтованої підозри та частково доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зважаючи на позицію ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії» від 02.08.2001, відповідно до якої за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюється до позбавлення волі для цілей ст. 5 § 1 (с) Конвенції, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обгрунтованих підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0000115, строком на два місяці до 26 вересня 2023 року включно, з покладенням на підозрюваного ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, визначених ч. 4 ст. 190 КПК України, оскільки вважає, що встановлені в ході судового розгляду обставини у своїй сукупності свідчать про те, що такий вид запобіжного заходу буде достатнім для виконання завдань кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИВ:

У застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час з 22.00 год. до 06.00 год. за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_2 , строком на 60 днів, до 26 вересня 2023 року, включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першим викликом;

3) утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками;

4) здати на зберігання паспорт громадянина України для виїзду за кордон.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді до 26 вересня 2023 року, включно.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту передати для виконання Оболонського УП ГУ НП у м. Києві.

Зобов`язати Оболонське УП ГУ НП у м. Києві негайно поставити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на облік.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі не виконання покладених обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали складено та проголошено 31 липня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1