Провадження № 1-кс/761/8947/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві капітана поліції ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 120 231 001 000 012 52 відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Будне, Вінницької області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, ФОП, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві капітана поліції ОСОБА_5 про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного захід у виді домашнього арешту .

Клопотання обґрунтовано тим, що 13.04.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а саме: в таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому в умовах воєнного стану.

Посилаючись на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, існують ризики переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення, а також іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

У судовому засіданні прокурор підтримав доводи викладені у клопотанні, просив клопотання задовольнити з підстав наведених у ньому.

Підозрюваний не заперечував проти задоволення клопотання слідчого.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши надані сторонами матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994, де суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів викладених стороною обвинувачення слідчий суддя вважає, що прокурором доведена обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження (проколами огляду місця події, допиту свідків, та іншими матеріалами). У своїй сукупності яких вистачає для твердження на даній стадії про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину.

Прокурор просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки вважає, що існують ризики переховування від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Обговорюючи питання наявності зазначених слідчим ризиків щодо можливості переховування підозрюваного, слідчий суддя вважає, що дане твердження заслуговує на увагу, зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_4 хоча і є раніше не судимою особою, проте у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до восьми років, а тому існування зазначених ризиків є цілком ймовірним.

Наведене вище є достатньо вагомими підставами для прийняття підозрюваним спроб уникнути відповідальності шляхом переховування від органу досудового розслідування.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

На підставі вище викладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку про доведеність органом досудового розслідування ризику можливості підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні.

Матеріали клопотання містять докази про існування інших ризиків неналежної процесуальної поведінки, зокрема можливості підозрюваного ОСОБА_4 вчинити інше кримінальне правопорушення, а також іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, які поряд із ризиком можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду теж залишать існувати та вірогідність їх настання є досить високою.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчим суддею приймаються до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, наявність постійного місця проживання, той факт, що ОСОБА_4 є раніше не судимою особою, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обґрунтовано підозрюється та інші обставини, що характеризують його особу, а також обставини вчинення кримінального правопорушення.

Аналізуючи наведене у своїй сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Отже, існують передбачені законом підстави для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту у нічний час доби.

У той же час, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176-178, 179, 193, 194, 196, 205, 309, 372 КПК України,

у х в а л и в :

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві капітана поліції ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту заборонивши йому у період доби з 22 год. до 06 год. наступного дня залишати місце свого фактичного проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки у відповідності до ст..194 КПК, а саме:

- у період доби з 22 год. до 06 год. наступного дня не залишати місце свого фактичного проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 ;

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

Строк дії даної ухвали встановити до 17.06.2023 включно.

Ухвалу направити для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошений 24.04.2023 о 09 год. 00 хв.

Слідчий суддя: