Справа № 182/5089/23
Провадження № 1-кп/0182/1047/2023
У Х В А Л А

Іменем України

22.09.2023 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі

головуючого судді: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Нікополі в режимі відео конференції кримінальне провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000885 від 27.07.2023 року стосовно ОСОБА_3 за правовою кваліфікацією ч.2 ст.121 КК України, -

з участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадження судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових за №0000885 від 27.07.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_3 за правовою кваліфікацією ч.2 ст.121 КК України. Стосовно обвинуваченого у кримінальному провадженні обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 24 вересня 2023 року. Інші заходи забезпечення кримінального провадження не застосовувалися.

В судовому засіданні прокурор просив призначити справу до відкритого судового розгляду одноособово головуючим суддею, під час якого вважав за необхідне викликати сторони кримінального провадження, свідків відповідно до реєстру матеріалів кримінального провадження. Крім того, прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою стосовно обвинуваченого на строк не більше шістдесяти днів, посилаючись на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме ризику переховування від суду, оскільки у разі доведеності його вини йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років. Крім того, останній може незаконно впливати на свідків, потерпілу, з якими особисто знайомий. Щодо виклику свідка ОСОБА_7 за клопотанням обвинуваченого покладався на розсуд суду.

Потерпіла ОСОБА_5 в судому засіданні вважала за можливе призначити справу до відкритого судового розгляду. Нових доказів суду не надала. Інших клопотань не заявляла і покладалася на розсуд суду при вирішенні клопотань інших учасників процесу. Цивільний позов потерпілою не заявлений у кримінальному провадженні. Підтримала клопотання прокурора щодо продовження строку тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 .

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_6 також вважали за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду одноособово головуючим суддею. Нових доказів суду не надали. Однак просили викликати і обов`язково допитати свідка ОСОБА_8 і свідка ОСОБА_9 , яка проживає по АДРЕСА_1 і яка не була раніше допитана слідством щодо обставин отримання потерпілою тілесних ушкоджень. Просили відмовити в задоволенні клопотання прокурора і обрати стосовно обвинуваченого більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою проживання брата обвинуваченого : АДРЕСА_2 .

Брат обвинуваченого ОСОБА_10 , підтримав клопотання сторони захисту і повідомив, що саме він є власником зазначеного будинку і надає згоду на спільне проживання з обвинуваченим, який є його рідним братом. До того ж, він готовий контролювати його поведінку і забезпечувати усім необхідним.

Згідно обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, зібрано достатньо даних для розгляду кримінального провадження у судовому засіданні. Провадження підсудне Нікопольському міськрайонному суду. Обвинувальний акт відповідає матеріалам слідства і вимогам ст. 291 КПК України. Процесуальних порушень, які перешкоджають розгляду провадження в суді не встановлено. Тому, провадження слід призначити до судового розгляду у формі відкритого судового засідання одноособово головуючим суддею, з викликом у судове засідання сторін кримінального провадження і свідків. Крім того, вважаю, що клопотання сторони захисту щодо виклику і допиту в судовому засіданні свідка ОСОБА_7 , яка мешкає за адресою : АДРЕСА_1 підлягає задоволенню, оскільки її покази мають суттєве значення для встановлення істини у справі. Цивільний позов у кримінальному проваджені не заявлений ані потерпілою, ані прокурором.

Заслухавши доводи прокурора, сторони захисту, дослідивши наявні матеріали провадження, вважаю, що клопотання прокурора щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з наступних підстав.

Продовження тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, не зважаючи на існування презумпції не винуватості, переважує інтереси забезпечення права на особисту свободу (наприклад, рішення ЄСПЛ „Нечипорук і Йонкало проти України від 21.07.2011, „Осаковський проти України від 17.07.2014 та ін).

Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є не лише наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, що дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, на які в даному випадку вказав прокурор. Суд враховує такі ризики, як можливість ухилитися від суду, оскільки ОСОБА_3 позбавив життя свою дружину, вчинивши цей злочин за місцем свого постійного мешкання, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння. Після чого проявив неадекватну поведінку по відношенню до сусідів. Свідками у справі є особи, з якими обвинувачений особисто знайомий і йому відоме місце їх проживання, що вказує на наявність такого ризику як можливість впливу на свідків і потерпілу у кримінальному провадженні з метою спонукати їх до зміни показів. Злочин, який інкримінується обвинуваченому, відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином і, у разі доведеності його провини у вчиненні зазначеного злочину, йому може бути призначене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, що є свідомим для обвинуваченого і що може спонукати його до ухилення від суду в подальшому.

ОСОБА_3 на момент вчинення злочину був мобілізованою особою у лавах ЗСУ і враховуючи наявність в країні військового стану, обвинувачений зможе безперешкодно ухилитися від явки до суду в подальшому, що унеможливить розгляд справи по суті. Враховуючи викладене, тримання обвинуваченого під вартою на даній стадії судового розгляду є дієвим запобіжним заходом, який гарантуватиме його належну процесуальну поведінку. Підстав для задоволення клопотання сторони захисту щодо зміни раніше обраного запобіжного заходу на домашній арешт не вбачається.

Розмір застави стосовно обвинуваченого не визначався і підстави для його визначення на теперішній час вістуні.

Керуючись ст.ст. 314, 315, 316 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Призначити до відкритого судового розгляду одноособово головуючим суддею кримінальне провадження, відомості про вчинення якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.07.2023 року за №0000885 за обвинуваченням ОСОБА_3 за правовою кваліфікацією ч.2 ст. 121 КК України на 26 вересня 2023 року о 12 годині, з викликом в судове засідання сторін кримінального провадження, свідків відповідно до реєстру. А також задовольнити клопотання сторони захисту про виклик свідка ОСОБА_7 , яка мешкає, АДРЕСА_1 .

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на час судового розгляду справи, але не більше 60 (шістдесяти) днів, тобто до 20 листопада 2023 року.

Інші заходи забезпечення кримінального провадження не застосовувалися.

Цивільний позов у провадженні не заявлений.

Копію ухвали вручити обвинуваченому ОСОБА_3 та направити начальнику ДУВП (4) для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В іншій частині ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Учасники судового розгляду мають право отримати копію ухвали в суді.

Суддя: ОСОБА_1