Справа № 185/6609/23
Провадження № 1-кс/185/1247/23
У Х В А Л А

22 травня 2023 року м.Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Павлограді, клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погодженого із прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000917 від 13.05.2023, за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, про застосування до підозрюваної:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста курськ, рф, без громадянства, яка не має освіти, непрацюючої, незаміжньої, яка має на утриманні малолітніх дітей: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , без місця реєстрації на території України, проживаючої за адресою: проживає за адресою: АДРЕСА_1 раніше не судимої,-

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до клопотання 13.05.2023 до Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення, про те що невстановлена особа під час військового стану знаходячись за адресою АДРЕСА_2 викрала грошові кошти та золоті прикраси, які належать ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_6 , сума збитків встановлюється.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.05.2023 у невстановлений слідством час та місці у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та у ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , раптово виник спільний злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, вчинене за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану з метою незаконного збагачення.

З метою реалізації свого злочинного умислу, 13.05.2023 у невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_6 та ОСОБА_13 прибули до м. Павлоград, Дніпропетровської області, для підшукування місця та осіб, майном яких можливо заволодіти незаконним шляхом.

Так, 13.05.2023 приблизно о 11 годині 40 хвилин ОСОБА_6 та ОСОБА_13 знаходились біля будинку АДРЕСА_3 , де останні зустріли незнайому їм жінку похилого віку ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , якій запропонували під приводом надання допомоги від міжнародної організації «Червоний Хрест», прослідувати до її місця проживання, внаслідок чого потерпіла ОСОБА_12 провела останніх до своєї квартири за адресою: АДРЕСА_2 .

Надалі, ОСОБА_6 та ОСОБА_13 , знаходячись за місцем проживання ОСОБА_12 , а саме у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , керуючись єдиним спільним умислом, спрямованим на таємне, викрадення чужого майна де згідно розподілених ролей ОСОБА_6 , відволікала ОСОБА_12 , поки ОСОБА_13 , реалізуючи спільний злочинний умисел, спрямований на таємне, викрадення чужого майна і обернення його на свою користь, скориставшись тим, що їх дії залишаються непоміченими для потерпілої ОСОБА_12 , усвідомлюючи протиправний характер своїх намірів щодо посягання на чужу власність та її вилучення, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді спричинення майнової шкоди власнику майна та бажаючи настання таких наслідків, тобто діючи з єдиним умислом, таємно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, викрали з приміщення квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , а саме з зальної кімнати з жіночої сумки, яка там знаходилась грошові кошти, у сумі 30 900 доларів США, що відповідно до довідки НБУ на 12.05.2023 складає 1 130 013 гривень 00 копійок, а також грошові кошти в сумі 8 425 ЄВРО, що відповідно до довідки НБУ на 13.05.2023 складає 336 747 гривні 25 копійок, які належать ОСОБА_12 .

В послідуючому ОСОБА_6 та ОСОБА_13 з місця вчинення злочину з викраденим майном зникли та розпорядилися ним на власний розсуд, чим спричинили матеріального збитку потерпілій ОСОБА_12 на загальну суму 1 466 760 гривень 25 копійок, яка в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину.

Умисні дії ОСОБА_6 кваліфіковані за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому в особливо великих розмірах, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

13.05.2023 відомості внесено до ЄРДР за № 0000917 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

22.05.2023 постановою слідчого дії в рамках кримінального провадження № 0000917 від 13.05.2023 перекваліфіковано з ч. 4 ст. 185 на ч. 5 ст. 185 КК України.

22 травня 2023 року складено повідомлення про підозру відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що вона підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, а саме: у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому в особливо великих розмірах, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, яке вручене ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні нею злочину повністю обґрунтована та підтверджується доданими до клопотання доказами.

Враховуючи те, що підозрювана ОСОБА_6 вчинила корисливий, особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, вказана обставина дає підстави вважати, що перебуваючи під загрозою кримінальної відповідальності та розуміючи реальність та невідворотність її настання, підозрювана ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового слідства та суду. Також, враховуючи той факт, що ОСОБА_6 не має місця роботи, як постійного джерела прибутку, а отже є підстави вважати, що остання може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Отже, під час проведення досудового розслідування встановлено ряд наявних ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор, слідчий підтримали клопотання, просили задовольнити з підстав зазначених в клопотанні, прокурор зазначив, що підозра обґрунтована, ризики доведені, застосування більш м`якого запобіжного заходу як домашній арешт не можливо, так як адреса проживання підозрюваної не підтверджена, домашній арешт не зможе запобігти зазначеним ризикам, так як підозрювана схильна вчиняти злочини, раніше не судима, на розгляді в Дніпровському районному суді м. Києва перебуває обвинувальний акт відносно підозрюваної в справі № 755/4282/23 за ч. 4 ст. 185 КК України, на розгляді в Солом`янському районному суді міста Києва перебуває обвинувальний акт відносно підозрюваної в справі № 760/4837/23 за ч. 4 ст. 185 КК України, підозрюваній вже обирався запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням застави, нею було внесено заставу, в подальшому заставу було звернуто в дохід держави у зв`язку з порушенням підозрюваної покладених на неї обов`язків.

Підозрювана в судовому засіданні заперечувала проти застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просила застосувати домашній арешт, зазначила що має п`ятьох дітей на утриманні. Щодо підозри зазначила, що вона нічого не вчиняла, коштів не брала, потерпілу не знає, в момент скоєння злочину була в Києві, проживає разом з дітьми, чоловіком, мамою та сестрою і її дітьми за адресою АДРЕСА_1 . Документів вона не має, офіційно не одружена, діте не зареєстровані.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в задоволенні клопотання просив відмовти, просив застосувати до ОСОБА_6 домашній арешт, зазначив що підозра не обґрунтована, не має доказів що ОСОБА_6 вкрала ці кошти, відсутні докази наявності у потерпілої та походження коштів. Зазначив що ОСОБА_6 раніше не судима, має п`ятьох дітей, від слідства та суду не приховується, всі слідчі дії проведені.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання, встановлене наступне.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Частиною 1 статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою ст. 176 КПК України.

Статтею 178 КПК України визначено коло обставин, які слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Слідчим суддею врахована позиція Європейського суду з прав людини - рішення «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, заява № 42310/04, п. 175, ECHR 2011 відповідно до якого «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90).

Слідчий суддя враховує, що встановлення всіх обставин кримінального провадження, в тому числі розміру шкоди, доведення факту вчинення злочину, відповідна правова кваліфікація, є метою досудового розслідування.

Крім цього, стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Враховуючи наявні у матеріалах клопотання та досліджені в судовому засіданні докази, в їх сукупності, слідчий суддя вважає, що на даний час є достатні підстави вважати підозру обґрунтованою, так як на даний час існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йде мова - підозрювана, могла вчинити кримінальне правопорушення, та дана інформація не спростована іншими доказами.

Частиною 1 ст. 177 КПК України передбачено забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Прокурор та слідчий у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаються на ризики, передбачені п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя, з`ясовуючи наявність зазначених ризиків, виходить з такого.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини - рішення «Becciev v. Moldova Бекчиєв проти Молдови», § 58, відповідно до якого ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

В судовому засіданні встановлено, що підозрювана - особа без громадянства, без місця реєстрації на території України,не має місця офіційної роботи, як постійного джерела прибутку, незаміжня, має на утриманні малолітніх дітей, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , але відповідно до характеристики Варварівського старостинського округу від 28.11.2022 ОСОБА_6 на території округу проживає періодично за різними адресами, останнім часом за адресою: АДРЕСА_1 , тобто підозрювана має певні соціальні зв`язки, раніше не судима. Крім того, на розгляді в Московському районному суді м. Харкова перебуває обвинувальний акт відносно підозрюваної в справі № 643/3174/23 за ч. 4 ст. 185 КК України, на розгляді в Солом`янському районному суді міста Києва перебуває обвинувальний акт відносно підозрюваної в справі № 760/4837/23 за ч. 4 ст. 185 КК України, на розгляді в Дніпровському районному суді м. Києва перебуває обвинувальний акт відносно підозрюваної в справі № 755/4282/23 за ч. 4 ст. 185 КК України, ухвалою від 16.05.2023 відносно ОСОБА_6 , застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 21 год 00 хв до 07 год 00 хв наступного дня до 15 липня 2023 року включно, заборонивши їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , також відносно ОСОБА_6 раніше вже двічі обирався запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням застави в розмірі 93940 грн та 198480 грн, застави було внесено, відповідно до ухвали від 01.03.2023 заставу в розмірі 198480 грн було звернуто в дохід держави у зв`язку з порушенням підозрюваної покладених на неї обов`язків.

Враховуючи дані про підозрювану та те, що остання підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, обставини та обґрунтування сторони обвинувачення, позицію та обґрунтування сторони захисту, встановлені в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість доводів прокурора про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Оцінюючи вищевказані ризики, слідчий суддя, також, приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема у розумінні практики ЄСПЛ тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування».

Отже, з огляду на викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі досудового розслідування жоден із більш м`яких запобіжних заходів, з урахуванням обставин кримінального правопорушення та особи підозрюваної, не зможе запобігти вищевказаним ризикам та не забезпечить виконання підозрюваною процесуальних обов`язків і не попередить спроби вчинити вищевказані дії, так як підозрювана - особа без громадянства, без місця реєстрації на території України,не має місця офіційної роботи, як постійного джерела прибутку, незаміжня, місце її проживання є не постійним, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, раніше підозрюваній вже обирались запобіжні заходи, в тому числі домашній арешт, що не стримало підозрювану від вчинення дій, які інкрімінуються їй в даному кримінальному провадженні, зазначені обставини позбавляють слідчого суддю можливості встановити місце постійного проживання підозрюваної та вирішити питання щодо обрання більш м`якого запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Строк тримання під вартою визначається судом з урахуванням вимог ст. 197 КПК України та строків проведення досудового розслідування.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, які підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.

Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків, що передбачено ч.3 ст.182 КПК України.

Керуючись ст.176-178,183,186,193-194,196,197,205,309,372,395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погодженого із прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000917 від 13.05.2023, за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, про застосування до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 19.10 год 20 липня 2023 року.

Строк дії ухвали обчислювати з моменту проголошення ухвали, а саме з 19.10 год. 22.05.2023.

Строк дії ухвали - до 19.10 год 20 липня 2023 року включно.

Встановити ОСОБА_6 заставу у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 805 200 гривень (вісімсот п`ят тисяч двісті), які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.

Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

В разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_6 з під варти у зв`язку з внесенням застави. Після внесення застави підозрювана ОСОБА_6 буде вважатися такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

В разі внесення застави, покласти ОСОБА_6 наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

2) не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, суду з населеного пункту, в якому підозрювана проживає чи перебуває,

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

В разі внесення застави, строк дії покладених на ОСОБА_6 обов`язків не може перевищувати двох місяців.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом.

У випадку невиконання підозрюваним покладених обов`язків, застава буде звернута в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1