ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/928/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" травня 2023 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002149 від 27.07.2022 р. за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2,3 ст.307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0002149 від 27.07.2022 р. за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2,3 ст.307 КК України.

В судовому засіданні прокурором було заявлено клопотання про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів. В обґрунтування клопотання прокурор посилалась на ст. 177 КПК України, якою встановлені ризики, що обвинувачений ОСОБА_5 , який обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого злочину, може переховуватись від суду, а також продовжити злочинну діяльність.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та зазначив про відсутність підстав, які б свідчили про можливість обвинуваченого переховуватись від суду та незаконного впливу на свідків.

Обвинувачений в судовому засіданні підтримав своїх захисників.

Вирішуючи питання щодо доцільності продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 суд керується наступним.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Водночас, ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. П.1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до п. 79 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 р. продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Відповідно до положень ст. 183 ч.1 КПК України - запобіжний захід - "тримання під вартою" є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього кодексу.

Вислухавши позиції учасників судового провадження, суд оцінив в сукупності всі обставини. Так, судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_5 раніше не судимий, має постійне місце проживання в м. Києві. Ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на які посилався в судовому засіданні прокурор, в судовому засіданні не встановлено. Також враховуючи вищенаведені обставини суд вважає, що відсутній і ризик переховуватись від суду.

Аналіз наведених обставин та вимог закону з урахуванням практики Європейського суду з прав людини дозволяє суду зробити висновок про можливість зміни запобіжного заходу, обраного відносно обвинуваченого ОСОБА_5 у вигляді «тримання під вартою» шляхом обрання більш м`якого запобіжного заходу, а саме у вигляді домашнього арешту у нічний час, що на думку суду буде достатнім й необхідним заходом забезпечення судового розгляду кримінального провадження для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, запобіганню певним ризикам.

Відповідно до положень ст. 181 КПК України - домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Разом з тим обвинуваченому підлягають роз`ясненню його обов`язки не залишати житло у нічний час, а також прибувати до суду за першою вимогою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 177, 181, ч.3 ст. 315 КПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт у нічний час доби за адресою реєстрації: АДРЕСА_1 , а саме до 02.07.2023 року включно.

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти в залі суду негайно.

Покласти на ОСОБА_5 наступні обов'язки:

-заборонити ОСОБА_5 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 в період доби з 22-00 год. до 06-00 год. наступного дня.

-покласти обов`язок на ОСОБА_5 прибувати до суду за першою вимогою;

Ознайомити та вручити обвинуваченому ОСОБА_5 під розпис копію ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Контроль за виконанням запобiжного заходу у вигляді домашнього арешту обвинуваченим покласти на орган національної поліції за мiсцем його проживання.

Працівники органу національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Копію ухвали направити для виконання начальнику Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом 5 днів.

Головуючий суддя ОСОБА_1