печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання Заступника начальника третього відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення першого управління Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

27.04.2023 року Заступник начальника третього відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення першого управління Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на шість бронежилетів піксель, котрі належать військовій частині НОМЕР_1 , що були вилучені 20.04.2023 в ході проведення їх огляду у військовій частині НОМЕР_1 , на які під час проведення огляду було нанесено рукописний запис: «зразок № 1», «зразок № 2»,«зразок № 3»,«зразок № 4»,«зразок № 5»,«зразок № 6», та кожен з яких складається із тактичного захисного жилета з двома платинами ІV класу захисту, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання у відсутність, просить задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку. Слідчими Головного слідчого управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000370 від 09.06.2022 за підозрою колишнього заступника Міністра оборони України у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань, вчинене в умовах особливого періоду, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 114-1 Кримінального кодексу України, а також за фактами перевищення службовими особами Міністерства оборони України влади та службових повноважень при укладенні з рядом суб`єктів господарювання під час дії воєнного стану завідомо збиткових для держави договорів (контрактів, угод) про поставку товарів, засобів індивідуального захисту, продуктів харчування для потреб Збройних Сил України по завищеним цінам, низької якості та зі 100% передоплатою, що спричинило тяжкі наслідки, заволодіння службовими особами ряду суб`єктів підприємницької діяльності за попередньою змовою з іншими пов`язаними з ними особами шляхом зловживання своїм службовим становищем державними коштами в особливо великих розмірах, а також за фактом перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період службовими особами Міністерства оборони України за попередньою змовою зі службовими особами ряду суб`єктів підприємницької діяльності та іншими особами, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною п`ятою статті 426-1, частиною п`ятою статті 191, частиною першою статті 114-1 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що Під час досудового розслідування указаного кримінального провадження встановлено, що Міністерством оборони України було закуплено засоби індивідуального захисту без забезпечення контролю якості.

Таким чином, на даний час у органу досудового розслідування наявні підстави вважати, що закуплені Міністерством оборони України засоби індивідуального захисту не відповідають встановленим стандартам якості, що висуваються до вказаної продукції.

Разом із тим встановлено, що одним із постачальників неякісних засобів індивідуального захисту могла бути ТОВ «Танос Технолоджі» за контрактом № 04-03/2 від 04.03.2022, предмет поставки якого складав: тактичний захисний жилет з пластинами клас захисту 4.

Згідно наявних матеріалів кримінального провадження, місцем постачання засобів індивідуального захисту за контрактом № 04-03/2 від 04.03.2022 була військова частина НОМЕР_2 .

В свою чергу встановлено, що військова частина НОМЕР_2 , частину тактичних захисний жилет з пластинами клас захисту 4, що були поставлені за контрактом № 04-03/2 від 04.03.2022, згідно накладної № 1304 від 13.05.2022, передано до військової частини НОМЕР_1 .

20.04.2023 у період часу з 12:15 до 14:15, на підставі добровільної згоди проведено огляд шести бронежилетів кольору піксель на яких під час проведення огляду було нанесено рукописний запис: «зразок № 1», «зразок № 2»,«зразок № 3»,«зразок № 4»,«зразок № 5»,«зразок № 6», кожен з яких складається із тактичного захисного жилета з двома платинами ІV класу захисту, які надійшли до військової частини НОМЕР_1 із військової частини НОМЕР_2 , згідно накладної № 1304.

20.04.2023 визнано речовим доказом вилучені в ході проведення огляду у військовій частині НОМЕР_1 шість бронежилетів бежевого кольору на яких під час проведення огляду було нанесено рукописний запис: «зразок № 1», «зразок № 2», «зразок № 3», «зразок № 4», «зразок № 5», «зразок № 6», кожен з яких складається із тактичного захисного жилета з двома платинами ІV класу захисту), у зв`язку із тим, що вказані засоби індивідуального захисту можуть бути неналежної якості та не відповідативстановленим якісним показникам та вимогам. Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Статтею 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Виходячи зі змісту вимог ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, одним з яких, згідно п. 7 ч. 2 вказаної статті, є арешт майна, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, та є тимчасовим позбавленням за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном. Відповідно до ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною п. 1 ч. 2 вищевказаної правової норми визначено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів. Частиною 3 вищевказаної статті передбачено, що з метою збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону. В свою чергу, у кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків. Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Слідчий суддя, дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про накладення арешту з метою забезпечення відшкодування завданого збитку у зазначеному кримінальному провадженні, з метою забезпечення забезпечення збереження речових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити. Накласти арешт на шість бронежилетів піксель, котрі належать військовій частині НОМЕР_1 , що були вилучені 20.04.2023 в ході проведення їх огляду у військовій частині НОМЕР_1 , на які під час проведення огляду було нанесено рукописний запис: «зразок № 1», «зразок № 2»,«зразок № 3»,«зразок № 4»,«зразок № 5»,«зразок № 6», та кожен з яких складається із тактичного захисного жилета з двома платинами ІV класу захисту.

Ухвала підлягає виконанню слідчим/прокурором у кримінальному провадженні № 0000370 від 09.06.2022 року. Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення, може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1