ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

м. Фастів Київська область 09.05.2023 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання сторони кримінального провадження прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_2 у кримінальному провадженні № 0000278 від 03.05.2023 року про арешт майна.

ВСТАНОВИВ:

09.05.2023 року до слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна.

Як зазначено в клопотанні, в провадженні слідчого відділу Фастівського РУП ГУНП в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000278 від 03.05.2023 з попередньою кваліфікацією передбаченою ч. 4 ст. 358 КК України.

В ході проведення досудового розслідування, що до Фастівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від працівника поліції ОСОБА_3 , начальника сектору превенції ВП № 2 Фастівського РУП ГУНП в Київській області, про те, що 03.05.2023 року за адресою: Київська область, м. Фастів, вул. Галафеєва, 22, в ході перевірки кафе «ВОГНИК», ОСОБА_4 , надала для перевірки санітарну книжку з явними ознаками підробки.

03.05.2023 року. в період часу з 10 год. 30 хв. по 12 год. 00 хв. було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено особисту медичну книжку на ім`я ОСОБА_4 , серія 12ААВ № 896113 та додаток «Медична карта огляду осіб для визначення спроможності займатися відповідним видом діяльності за станом здоров`я».

Постановою дізнавача СД Фастівського РУП від 04.05.2023 року вилучену особисту медичну книжку на ім`я ОСОБА_4 , серія 12ААВ № 896113 та додаток «Медична карта огляду осіб для визначення спроможності займатися відповідним видом діяльності за станом здоров`я» визнано речовим доказом.

Положеннями ст. 2,7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів. Одним з таких заходів є арешт майна у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Положеннями п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачене обов`язкове зазначення у клопотанні слідчого, прокурора підстави та мети відповідно положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування арешту майна.

Також в клопотанні повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Як зазначив прокурор в клопотанні, що зазначені речі визнані речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні на підставі постанови.

Разом з тим, аналіз клопотання, з яким звернувся прокурор до слідчого судді дає підстави вважати про недостатність доказів про те, що вказані речі відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

При цьому прокурором необґрунтовано підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту тимчасово вилученого майна, а також, наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України та не надані письмові докази, що обґрунтовують необхідність накладення даного арешту на вказане майно.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.170-172 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_2 у кримінальному провадженні № 0000278 від 03.05.2023 року повернути прокурору для усунення недоліків та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1