УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2023 року Слідчий суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області

ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника сектору дізнання Володимирського РВП ГУНП у Волинській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000385 від 12.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ

25 серпня 2023 року до Володимир-Волинського міського суду Волинської області надійшло вищезазначене клопотання начальника сектору дізнання Володимирського районного відділу поліції ГУНП у Волинській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, яке він обґрунтовує тим, що 12 серпня 2023 року в м. Устилуг, Володимирського району, Волинської області, ОСОБА_4 , під час проходження паспортного контролю на ПП Устилуг пред`явив тимчасове посвідчення військовозобов`язаного та довідку ВЛК, які містять ознаки підробки.

12 серпня 2023 відомості про даний кримінальний проступок внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000358 з попередньою кваліфікацією за ч. 4 ст. 358 КК України.

12 серпня 2023 року під час огляду місця події було вилучено: тимчасове посвідчення військовозобов`язаного НОМЕР_1 від 16.05.2023 та довідка ВЛК №7/459 від 16.05.2023 видані на ім`я ОСОБА_4 , мобільний телефон Ihpone14 Pro Max імей НОМЕР_2 та НОМЕР_3 , пред`явивши які працівникам прикордонної служби, ОСОБА_4 намагався проїхати через державний кордон України.

Згідно ч.7 ст.237 КПК України, вилучені речі вважається тимчасово вилученим майном.

Начальник сектору дізнання Володимирського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 вважає, що вилучені в ході огляду предмети є безпосереднім об`єктом кримінально протиправних дій, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98 КПК України.

Таким чином, вилучені тимчасове посвідчення військовозобов`язаного НОМЕР_1 від 16.05.2023 та довідка ВЛК №7/459 від 16.05.2023 видані на ім`я ОСОБА_4 , мобільний телефон Ihpone14 Pro Max імей НОМЕР_2 та НОМЕР_3 , підлягають арешту із забороною відчуження, розпорядження та користуванням, оскільки має значення речового доказу для кримінального провадження.

Крім того, разом із клопотанням про арешт майна начальник сектору дізнання Володимирського районного відділу поліції ГУНП у Волинській області капітан поліції ОСОБА_3 подав клопотання про поновлення процесуальних строків звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, яке обґрунтував тим, що майно у ОСОБА_4 було вилучено 12 серпня 2023 року (у суботу) під час огляду місця події, а тому клопотання про арешт вилученого майна, повинно було бути поданим не пізніше наступного робочого дня, тобто 14 серпня 2023 року.

Зазначає, що 14 серпня 2023 року було підготовлено та погоджено прокурором клопотання про арешт майна, вилученого під час огляду місця події 12 серпня 2023 року у ОСОБА_4 , та того ж дня вказане клопотання було віднесене та передане працівникам АТ «Укрпошта», ВПЗ Володимиро-Волинський - 2, що в м. Володимир, вул. Сагайдачного, 1, однак через те, що на момент передачі клопотання працівниками пошти каса уже була закрита, то клопотання вони прийняли, але відправили лише наступного дня, тобто 15 серпня 2023 року о 08:47.

З урахуванням викладеного просить визнати поважною причину пропуску строку для звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна вилученого 12 серпня 2023 року під час огляду місця події у ОСОБА_4 , та поновити строк для подання клопотання про арешт майна.

Начальник сектору дізнання Володимирського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, просив розглянути клопотання за його відсутності.

Власник майна ОСОБА_4 та його представник адвокат ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися. Від представника надійшли письмові заперечення, в яких вона просить розгляд клопотання про арешт майна провести за відсутності власника майна, відмовити у задоволенні клопотання про поновлення процесуального строку та накладення арешту на майно.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття вказаних осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

Вивчивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що у провадженні СД Володимирського РВП ГУНП у Волинській області перебувають матеріали досудового розслідування № 0000385 від 12.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

Згідно протоколу огляду місця події від 12 серпня 2023 року, долученого до клопотання про арешт майна, під час огляду місця події було вилучено: тимчасове посвідчення військовозобов`язаного НОМЕР_1 від 16.05.2023 та довідка ВЛК №7/459 від 16.05.2023 видані на ім`я ОСОБА_4 , мобільний телефон Ihpone14 Pro Max імей НОМЕР_2 та НОМЕР_3 .

Відповідно до постанови начальника сектору дізнання Володимирського РВП ГУНП у Волинській області капітана поліції ОСОБА_3 від 12.08.2023, вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженню № 0000385 від 12.08.2023.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідності до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено (ч.5 ст.171 КПК України).

Як визначено в ч.ч.1,2 ст.113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Згідно ч.ч.1,3,7 ст.115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у лікувально-профілактичному закладі охорони здоров`я чи закладі з надання психіатричної допомоги, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку (ч.1 ст.116 КПК України).

Дослідженням матеріалів клопотання встановлено, що тимчасове вилучення майна під час огляду місця події відбулося 12 серпня 2023 року, який був вихідним днем. Отже, з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно начальник сектору дізнання Володимирського РВП ГУНП у Волинській області капітан поліції ОСОБА_3 , відповідно вказаних вище вимог закону, повинен був звернутися до слідчого судді не пізніше наступного робочого дня, а саме 14.08.2023. Проте, вказане клопотання вперше було здано на пошту лише 15.08.2023, тобто з порушенням строків визначених КПК України, а до суду надійшло 16.08.2023. При цьому ініціатором клопотання не було вказано поважності причини пропуску цього строку, не заявлено в порядку ст. 117 КПК України клопотання про поновлення вказаного строку.

Як вбачається з правової позиції, викладеної в Узагальненні судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження ВССУ від 07.02.2014 (п.4.2.6) при вирішенні питання про правові наслідки пропуску зазначеного строку звернення із клопотанням про арешт майна в разі його попереднього вилучення слід керуватись нормами ст. 171 КПК та ч. 3 ст. 172 КПК. Тому у випадку подання клопотання слідчого чи прокурора з порушенням строків, встановлених ч. 5 ст. 171 КПК, слідчий суддя постановляє ухвалу про повернення цього клопотання прокурору, а не ухвалу про відмову у його задоволенні. При цьому слід враховувати положення, закріплені у ст. 117 КПК, де визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до ч. 3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвалою слідчого судді Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 23.08.2023 клопотання начальника сектору дізнання Володимирського РВП ГУНП у Волинській області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту було повернуто прокурору для усунення недоліків та встановлено строк для усунення недоліків - сімдесят дві години.

25 серпня 2023 року начальник сектору дізнання Володимирського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 повторно, після усунення недоліків, звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна тимчасово вилученого під час огляду місця події 12.08.2023, а також з клопотанням про поновлення процесуального строку, в якому просив поновити строк подачі клопотання про арешт майна, як такий, що пропущений із поважних причин, оскільки це клопотання було своєчасно здано на пошту, однак через те, що на момент передачі клопотання працівниками пошти каса уже була закрита, то клопотання вони прийняли, але відправили лише наступного дня.

Положеннями ч. 1 ст. 117 КПК визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

При вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального права, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення заінтересованої особи, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Отже, в ініційованому учасником кримінального провадження клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено причини через які цей строк пропущено.

Аналогічні правові позиції викладені в постановах Верховного Суду від 16.08.2021 у справі №931/204/20 провадження №51-3907ск21 та від 27.03.2019 року у справі № 127/17092/18 провадження № 51-8813км18.

Проте наведені в клопотанні про поновлення процесуального строку обставини не доводять наявність причин непереборного характеру, в силу яких начальник сектору дізнання Володимирського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 був позбавлені реальної можливості звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна в строк визначений ч.5 ст. 171 КПК України, а отже не можуть бути сприйняті судом як поважні.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання начальника сектору дізнання Володимирського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про поновлення строку звернення до слідчого судді з клопотання про арешт тимчасово вилученого майна в ході огляду місця події, задоволенню не підлягає за недоведеністю поважності причин пропуску строку звернення.

Оскільки клопотання про арешт майна подано з пропуском строку, слідчий суддя, зважаючи на імперативну норму абзацу другого частини 5 статті 171 КПК України, приходить до висновку, що вказане клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити начальнику сектору дізнання Володимирського РВП ГУНП у Волинській області капітану поліції ОСОБА_3 у поновленні процесуального строку для звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000385 від 12.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

У задоволені клопотання начальника сектору дізнання Володимирського РВП ГУНП у Волинській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000385 від 12.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1