Справа № 643/9385/23
Провадження № 1-кс/643/1176/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.09.2023 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Харківського РУП №2 ГУНП в харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003192 від 09.09.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернулась до суду з клопотанням у якому просить: накласти арешт на фрагмент (частину) ланцюжка, який добровільно видала потерпіла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час проведення огляду місця події 09.09.2023 у період часу з 11:00 год. до 11:30 год. на відкритій ділянці місцевості за адресою: м. Харків, вул. Гвардійців Широнінців 21-А, під`їзд № 3; вилучене майно повернути на відповідальне зберігання потерпілій ОСОБА_4 роз`яснивши вимоги, передбачені ст. 388 КК України.

У судове засідання слідча не з`явились, подала заяву у якій просила клопотання задовольнити та розглянути без її участі.

Власник вилученого майна (відповідно до клопотання) потерпіла ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилась, про час та дату розгляду клопотання повідомлялась належним чином.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

З поданого клопотання та доданих до нього документів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Харківського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003192 від 09.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України.

Досудове розслідування розпочато за фактом того, що 09.09.2023 до ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , про те, що 09.09.2023 приблизно 10:45 годині біля будинку за адресою: м. Харків, вул. Гвардійців Широнінців, 21-А, невідома особа, відкрито, у період дії воєнного стану, заволоділа золотим ланцюжком, який належить потерпілій ОСОБА_4 .

Слідчим ХРУП №2 ГУНП в Харківській області 09.09.2023, у період часу з 11:00 год. до 11:30 год., за адресою: м. Харків, вул. Гвардійців Широнінців 21-А, під`їзд №3, проведено огляд місця події під час якого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у присутності понятих, добровільно видала фрагмент (частину) ланцюжка.

Допитана в якості потерпілої ОСОБА_4 , пояснила, що 09.09.2023, близько 10 год. 27 хв., за адресою: м. Харків, вул. Гвардійців Широнінців 21-А, під`їзд №3, невідома їй особа, відкрито, шляхом ривку незаконно заволоділа належним їй ланцюжком із хрестиком виготовленими із золота.

Постановою слідчого від 11.09.2023 вилучене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Посилаючись на положення ст.98 КПК України слідчий зазначає, що вилучене майно буде використано у якості речового доказу у даному кримінальному провадженні, а тому, з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів, є необхідність у арешті цього тимчасово вилученого майна.

Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що у даному випадку стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого, а згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно є предметом кримінального правопорушення, яке містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі.

Враховуючи, що викрадене майно оглянуто та постановою визнано речовим доказом, обмеження власника у користуванні своїм майном протягом невизначеного часу не можна вважати обґрунтованим, тому клопотання про накладення арешту шляхом позбавлення права на відчуження та розпорядження (без позбавлення права користування) є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на фрагмент (частину) ланцюжка, який добровільно видала потерпіла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час проведення огляду місця події 09.09.2023 у період часу з 11:00 год. до 11:30 год. на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 .

Вилучене майно негайно повернути ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з покладенням на неї обов`язку забезпечити зберігання вказаного майна.

Попередити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1