УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю:

прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у м.Києві клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України,

в кримінальному провадженні №0000021 від 01.02.2021 року,

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, в кримінальному провадженні №0000021 від 01.02.2021 року.

Клопотання, зокрема, обґрунтовується тим, що слідчими слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування, під час якого встановлено, що ОСОБА_4 , в період часу з 24 квітня 2020 року по 06 квітня 2020 року, будучи службовою особою, здійснював керівництво діяльністю виконавчого комітету Української міської ради, укладав від імені виконавчого комітету договори відповідно до законодавства, та з питань, віднесених до виключної компетенції ради, подавав їх на затвердження ради, розпоряджався коштами лише за призначенням, визначеним радою та згідно чинного законодавства, видавав у межах повноважень розпорядження, та на якого покладено обов`язок з виконання організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, в порушення вимог чинного законодавства, діючи всупереч інтересів служби, вчинив розтрату чужого майна, яке перебувало в його віданні, тобто умисне протиправне витрачання чужого майна на користь третіх осіб.

Також, серед іншого, встановлено, що відповідно до висновку експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи від 10.05.2023 № 07/23 за результатом здійснення операцій купівлі - продажу товарів між виконавчим комітетом Української міської ради та ТОВ «ЮПК Інвест Дніпро» за договором про закупівлю товарів від 29.04.2020 № 237, з урахуванням ринкової вартості світильників для зовнішнього освітлення TZ-LSNREET 100-А виробництва ТОВ «ЮПК Інвест Дніпро», зазначених у висновку експерта за результатами проведення товарознавчої експертизи від 29.12.2021 № 21-69/CET, складеному судовим експертом ТОВ «БМВС - ЕКСПЕРТ», збитки виконавчому комітету Української міської ради підтверджуються у розмірі 1 854 644,40 гривень. - різниця між вартістю товару (без ПДВ) за договором від 29.04.2020 № 237 та ринковою вартістю товару, станом на квітень 2020 року, за даними висновку експерта за результатами проведення товарознавчої експертизи від 29.12.2021 № 21-69/CЕТ, 3 024 000,00 грн. - 1169 355, 60 грн. = 1 854 644, 40 грн.

Таким чином, на думку органу досудового розслідування, ОСОБА_4 , займаючи посаду першого заступника міського голови виконавчого комітету Української міської ради, виконуючи обов`язки міського голови виконавчого комітету Української міської ради, будучи службовою особою, уповноваженою на здійснення організаційно - розпорядчих та адміністративно-господарських функцій Української міської ради, використовуючи надані йому керівництвом повноваження, вчинив розтрату чужого майна, яке перебувало в його віданні - бюджетних коштів Української міської ради на загальну суму 1 854 644,40 гривень на користь ТОВ «ЮПК ІНВЕСТ ДНІПРО», тобто в особливо великому розмірі.

У клопотанні слідчий, за погодженням з прокурором, просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 28.09.2023 із визначенням застави у розмірі 690 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 1 851 960 грн., та покладення в разі внесення застави обов`язків, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до 12 років позбавлення волі, та існують ризики, передбаченні ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого правопорушення.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_4 просили відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, оскільки підозрюваний на даний час не працює, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, процесуальні обов`зки жодного разу не порушив, а застава в сумі 750 000 грн. є завідомо непомірною для ОСОБА_4 .

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Як встановлено чч.1, 2 ст.29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Виходячи з п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_4 в цілому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Ця підозра підтверджується зібраними по справі доказами, зокрема, протоколами огляду, висновком експерта за результатами проведення товарознавчої експертизи від 29.12.2021 № 21-69/СЕТ, висновком експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи від 10.05.2023 № 07/23, висновком експерта Київського відділення Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» від 31.03.2023 № 844/853-857, протоколами допиту свідків.

Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то слідчий суддя вважає доведеними прокурором ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, адже санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від семи до дванадцяти років; ризик незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_4 відомі їх анкетні дані.

Згідно з чч. 1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч.4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Як передбачено чч.1, 2 ст.200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

У клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які:

1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу;

2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ);

- зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст.177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Слідчий суддя, крім вищевказаного, також враховує, що ОСОБА_4 раніше не судимий, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, процесуальні обов`язки жодного разу не порушував, попередня застава не була ним сплачена раніше через її завідому непомірність, а також що в клопотанні не визначено обставини, передбачені пп. 1,2 ч. 2 ст. 200 КПК України.

Крім того, слідчий суддя доходить висновку, що прокурором у клопотанні про зміну запобіжного заходу не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів щодо підозрюваного ОСОБА_4 не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, отже, вважає обґрунтованим застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Як передбачено ч.1 ст.182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

На підставі вищевикладеного cлідчий суддя вважає законним і обґрунтованим застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді застави у сумі 322 080 (триста двадцять дві тисячі вісімдесят) грн., що складає 120 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя також звертає увагу, що застава є запобіжним заходом, що застосовується з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігання встановленим ризикам, а не з метою відшкодування збитків у кримінальному провадженні.

Керуючись стст. 1, 8, 29 Конституції України, стст. 176-178, 182, 194, 196, 200, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

У застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,- відмовити.

Змінити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у сумі 750 000 гривень на запобіжний захід у вигляді застави у сумі 322 080 (триста двадцять дві тисячі вісімдесят) грн., що складає 120 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: Банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089; призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….», та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 28.09.2023 року включно наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає (м.Українка, Київська обл.), без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утримуватися від спілкування з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити, що підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня зміни запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1