Справа № 286/3909/23
У Х В А Л А

21.09.2023 м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Овруцького відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та проживаючого в АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, та додані до клопотання матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

21 вересня 2023 року слідчий СВ ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_4 , маючи на меті умисел на незаконне придбання, зберігання, перевезення з метою збуту та збут психотропної речовини, при невстановлених досудовим слідством обставинах (дату, час, місце, спосіб), незаконно придбав психотропну речовину амфетамін, яку незаконно зберігаючи при собі з метою збуту, переніс до салону автомобіля марки «Audi A6» д.н.з. « НОМЕР_1 », на якому в подальшому перевіз до визначеного місця зустрічі з особою, якій мав її (психотропну речовину) незаконно збути.

Реалізуючи свій протиправний умисел спрямований на незаконний збут психотропної речовини, 15.08.2023 року, близько 11 години 30 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи в м. Овруч, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення за рахунок незаконного збуту психотропних речовин, під час проведення оперативної закупки продав за 600 грн. особі зі зміненими анкетними даними порошкоподібну речовину білого кольору, яка (речовина) містить психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін, масою 0,1544 г., тим самим незаконно його збув.

Своїми умисними діями, вираженими у незаконному придбанні, зберіганні, перевезенні з метою збуту, а також незаконному збуті психотропної речовини, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 307 КК України.

Враховуючи вищевикладене, 21 вересня 2023 року було повідомлено про підозру в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами.

Враховуючи вищевикладене, з метою попередження можливості продовження підозрюваним ОСОБА_4 злочинної діяльності, а також з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, враховуючи обставини, що свідчать по неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, у зв`язку з чим слідчий просить клопотання задовольнити.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав.

Підозрюваний щодо задоволення клопотання заперечував.

Захисник підтримав позицію свого підзахисного, пояснивши, що дане клопотання є необгрунтованим. Доказів збуту ОСОБА_7 амфетаміну сторона обвинувачення не має. Він не є особою, яка здійснює це постійно. У місцях позбавлення волі його підзахисний буде позбавлений можливості заробляти кошти, а діти будуть позбавлені допомоги від нього. Крім того, тримання під вартою є крайньою мірою, яка застосовується у виняткових випадках, тому просить суд застосувати до підозрюваного домашній арешт.

Заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

03.08.2023 року відомості про кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000319 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України. Вказані відомості внесені у зв`язку з тим, що 03.08.2023 року надійшов рапорт оперативного працівника СКП ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області про те, що жителі Овруцької ОТГ, Коростенського району здійснюють незаконний збут психотропної речовини амфетаміну.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 4 до 8 років.

21.09.2023 року о 15 год. 00 хв. ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення за ознаками ч. 1 ст.307 КК України, враховує положення ст.ст. 368, 369, 371, 374 КПК України, змістом яких передбачено, що надання оцінки доказів у справі відбувається в нарадчій кімнаті на стадії постановлення вироку. Зазначене свідчить про те, що слідчий суддя на стадії проведення досудового розслідування не може робити висновок щодо «обґрунтованості підозри» шляхом надання оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення, що узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини. Таким чином, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих та досліджених в судовому засіданні доказів визначає, що причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу з огляду потреб досудового розслідування.

Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Разом з цим, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у збуті психотропних речовин, що становить суспільну небезпеку, зумовленої тяжкими наслідками не лише для конкретних осіб, а і для суспільства в цілому, наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, те, що вину у вчиненому він не визнає, може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки вони ще не надавали показання безпосередньо суду, а також проживають в одному населеному пункті з підозрюваним, що фактично позбавляє можливості здійснення контролю за ним з боку слідчого та прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу.

До того ж, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, який ніде не працює, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, його вік, стан здоров`я та міцність соціальних зв`язків.

З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задовольнити, а до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст.209 КПК України, особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.

ОСОБА_4 затримано 20.09.2023 року, про що свідчить протокол затриманої особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення.

У зв`язку з чим, строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислювати з моменту затримання підозрюваного, тобто з 20.09.2023 року.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується 18 листопада 2023 року.

Визначити заставу у розмірі 50-ти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 134 200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) гривень, яка може бути внесена у національній грошовій одиниці на депозитний рахунок суду у будь-який момент строку тримання під вартою.

У разі внесення застави підозрювана особа звільняється з-під варти і на неї покладаються наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за їх вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними, іншими особами у кримінальному провадженні за №0000319 від 03.08.2023, коло яких визначає та повідомляє підозрюваному слідчий або прокурор органу досудового розслідування, з приводу обставин вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення.

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Вказані обов`язки покладаються на підозрюваного строком на два місяці з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави.

У разі невиконання підозрюваним зазначених обов`язків, застава звертається в дохід держави.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1