Справа № 716/1132/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.07.2023 м. Заставна

Заставнівський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

під час проведення підготовчого судового засідання кримінального провадження відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, внесеного в ЄРДР за №0001753 від 17.05.2023,

В С Т А Н О В И В:

11 липня 2023 року до Заставнівського районного суду Чернівецької області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, внесеного в ЄРДР за №0001753 від 17.05.2023.

Ухвалою судді Заставнівського районного суду Чернівецької області від 12.07.2023 вищезазначене кримінальне провадження призначене в підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу обраного ухвалою слідчого судді від 19.05.2023 обвинуваченому ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з можливістю внесення застави. Клопотання мотивує тим, що обвинувачений обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ст.190 ч.3 КК України, який відноситься до категорії тяжких. Також вважає, що існують ризики передбачені ст.177 ч.1 п.п.1, 3, 5 КПК України, які свідчать про можливість переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

Потерпілий ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, хоча був повідомлений про день, час та місце проведення підготовчого судового засідання. Його неявка не перешкоджає проведенню підготовчого судового засідання та вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу, оскільки жодним чином не вплине на обсяг прав та законних інтересів останнього.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні вказав, що з клопотанням прокурора ознайомився. На даний час у нього погіршився стан здоров`я, оскільки у нього гіпертонія. У зв`язку із цим він звертався до медичної частини слідчого ізолятора. Крім того, у нього поганий зір та йому потрібна медична допомога. Стосовно продовження строку тримання під вартою, то поклався на розсуд суду.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання та обрати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою або ж зменшити тривалість тримання під вартою. Вказав, що прокурором жодними належними та допустимими доказами не доведено наявність ризиків про які йдеться в клопотанні.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження щодо заявленого прокурором клопотання, суд приходить до висновку, що воно обґрунтоване та підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ст.315 ч.3 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

17.05.2023 обвинуваченого ОСОБА_4 затримано в порядку вимог ст.208 КПК України. 18.05.2023 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.190 ч.3 КК України. 19.05.2023 обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 15.07.2023 із можливістю внесення застави в розмірі 536800 гривень. Таким чином, слідчим суддею вже дано оцінку обґрунтованості підозри обвинуваченому ОСОБА_4 та перевірено наявність ризиків про які йдеться в клопотанні. На момент проведення підготовчого судового засідання прокурором доведено про продовження існування даних ризиків, що в свою чергу не дає змоги суду обрати обвинуваченому більш м?який вид запобіжного заходу. Останній раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічного кримінального правопорушення проти власності. На даний момент не має міцних соціальних зв`язків.

Саме тому, застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу є безпідставним і не забезпечить його належної процесуальної поведінки.

Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Крім того, суд звертає увагу на наступну обставину.

Частиною 1 статті 6 Європейської конвенції з прав людини, прийнятої Радою Європи 4 листопада 1950 року встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Таким чином, лише такий суд, керуючись правовими засадами та за встановленою законом процедурою, є компетентним здійснювати правосуддя.

Судовий розгляд кримінального провадження згідно з частиною 1 статті 6 ЄКПЛ повинен здійснюватися судом, встановленим законом. Зазначена вимога стосується як суду - державної установи, так і складу суду для розгляду конкретної кримінальної справи. Враховуючи практику ЄСПЛ, суд буде вважатися встановленим законом лише за умови, що він утворений безпосередньо на підставі закону, діє в межах своєї предметної, функціональної, суб`єктної та територіальної юрисдикції у законному складі.

Відповідно до вимог ст. 32 ч. 1 КПК України, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування. Дія цього абзацу не поширюється на кримінальні провадження, що віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду згідно з правилами статті 33-1 цього Кодексу.

Згідно вимог ст. 34 ч. 1 п. 1, ч. 2 КПК України, кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо, зокрема, до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Пунктом 3-1 Розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій та статус суддів» регламентовано, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Як вбачається зі змісту ст. 314 ч. 3 п. 4 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення, зокрема, направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження.

З обвинувального акта, що надійшов до суду в межах кримінального провадження відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, внесеного в ЄРДР за №0001753 від 17.05.2023 вбачається, що кримінальне правопорушення мало місце 17.05.2023 о 11-00 годині в с.Киселів Чернівецького району Чернівецької області. До набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX вказаний населений пункт входив до складу Кіцманського району Чернівецької області.

Саме тому, дане кримінальне провадження має здійснювати суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Таким судом, «встановленим законом», є Кіцманський районний суд Чернівецької області. У зв`язку з чим, обвинувальний акт необхідно направити для розгляду до відповідного суду, шляхом звернення до суду апеляційної інстанції з відповідним поданням.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 32, 34, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 314 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Чернівецький слідчий ізолятор» обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 13 вересня 2023 року 23 години 10 хвилин, з можливістю внесення застави в розмірі 536800 (п`ятсот тридцять шість тисяч вісімсот) гривень та покладенням у зв?язку із внесенням застави обов?язків, що визначені в ухвалі слідчого судді від 19.05.2023.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали після проголошення негайно вручити прокурору та обвинуваченому.

Ухвала суду про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення до Чернівецького апеляційного суду.

Направити обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, внесеного в ЄРДР за №0001753 від 17.05.2023 до відповідного суду для визначення підсудності у зв`язку з встановленням непідсудності кримінального провадження та порушенням територіальної юрисдикції.

СУДДЯ Ярослав СТРІЛЕЦЬ