Справа № 953/4253/23
н/п 1-кс/953/4073/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" червня 2023 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчої судді - ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні суду в м.Харкові клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001249 від 30.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 369 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

02 червня 2023 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на вилучені в ході огляду місця події за адресою АДРЕСА_1 , грошові кошти в розмірі 500 гривень, які були трьома купюрами: 2 купюри номіналом по 200 грн, із номерами ГЖ7673871, ЄИ8495982 та 1 купюра номіналом 100 грн., із номером МЕ1973780, які належить особі, яка надавала неправомірну вигоду працівникам поліції ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони користування, розпорядження та володіння арештованим майном; визначити місце зберігання визначити камера схову Харківського районного управління поліції №1.

Дане клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні СВ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження №0001249 від 30.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.369 КК України.

Так, прокурор вказав, що 29.05.2023 приблизно о 12:46 год. чоловік на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись за адресою АДРЕСА_1 , запропонував працівнику поліції грошові кошти в сумі 500 грн. за вирішення питання, щодо не притягнення до адміністративної відповідальності (ЖЄО 7703 від 29.05.2023).

29.05.2023, в період часу з 13:52 по 14:06 було проведено огляд місця події за адресою АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено зі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу грошові кошти в розмірі 500 гривень, які були трьома купюрами: 2 купюри номіналом по 200 грн, із номерами ГЖ7673871, ЄИ8495982 та 1 купюра номіналом 100 грн., із номером МЕ1973780, які належить особі, яка надавала неправомірну вигоду працівникам поліції ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_2 .

Прокурор вказує, що виявлені предмети є речовими доказами по кримінальному провадженню та фактично знаряддям вчинення злочину, яке розслідуються ХРУП №1.

Крім того, прокурор вважає, що з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, з урахуванням того, що вилучені грошові кошти зберігли на собі сліди кримінального правопорушення та є його предметом, воно буде використано у кримінальному провадженні в якості речових доказів, та є об`єктом спеціальної конфіскації, виникла необхідність накладення арешту на вищевказане у клопотанні майно, адже не застосування арешту на дане майно може привести до його знищення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити здійсненню досудового розслідування.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку. Подав до канцелярії суду заяву про розгляд клопотання без його участі у зв`язку із службовою зайнятістю, клопотання підтримує та прохає його задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання клопотання повідомлений належним чином у встановленому законом порядку. Подав до канцелярії суду заяву про проведення судового засідання по розгляду клопотання про арешт майна без його участі, зазначив, що проти задоволення клопотання не заперечує.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України слідча суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.

Слідча суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, встановила наступне.

Відповідно до положень ч.5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно з даними, які містяться в протоколі огляду місця події від 29.05.2023, майно на яке прокурор прохає накласти арешт, тимчасово вилучене 29.05.2023.

02.06.2023 до Київського районного суду м. Харкова, надійшло клопотання про арешт вилученого 29.05.2023 в ході огляду місця події майна, за підписом прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 .

Згідно поштового конверту, який міститься в матеріалах справи, дата відправки клопотання 30.05.2023, тобто наступного дня після вилучення майна.

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, у зв`язку з чим слідча суддя вважає, що процесуальний строк на подання вказаного клопотання не пропущений, тому вважає за можливе, розглянути клопотання по суті.

З наданих матеріалів встановлено, що Харківським районним управлінням поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001249 від 30.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України.

Відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 369 КК України внесені до ЄРДР 30.05.2023 за фактом того, що 29.05.2023 приблизно о 12:46 год. чоловік на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись за адресою м.Харків, вул. Героїв Праці, 2А, запропонував працівнику поліції грошові кошти в сумі 500 грн. за вирішення питання, щодо не притягнення до адміністративної відповідальності (ЖЄО 7703 від 29.05.2023).

Згідно з даними, які містяться в протоколі огляду місця події від 29.05.2023, огляд місця події проводився на дорозі за адресою: м.Харків, вул.Героїв Праці, 2-В. Під час огляду присутній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого було зупинено за порушення правил дорожнього руху. Останній намагався надати працівникам поліції неправомірну вигоду в розмірі 500 гривень, поклавши їх до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу. Грошові кошти в розмірі 500 гривень трьома купюрами, дві номіналом 200 гривень із номерами ГЖ7673871, ЄИ8495982 та 1 купюра номіналом 100 грн., із номером МЕ1973780, було вилучено зі свідоцтва та упаковано до спеціального полімерного пакету.

Згідно з ч.1 ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Частиною 2 ст. 167 КПК України визначено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Слідча суддя зазначає, що вирішення питання про віднесення матеріальних об`єктів до речових доказів відноситься до повноважень слідчого, який, згідно ч. 5 ст. 40 КПК України, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

До повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні ( п. 18 ч.1 ст. 3 КПК України). Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (ст. 26 КПК України).

Таким чином слідчий суддя на етапі проведення досудового розслідування не виконує функції слідчого або прокурора у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Водночас, однією із засад кримінального провадження є недоторканість права власності.

Відповідно до ч.1 ст 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Таким чином, вирішуючи питання щодо обмеження права власності особи під час кримінального провадження, суду слід керуватись нормами Кримінального процесуального законодавства України, які безпосередньо регулюють питання можливого обмеження права власності.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, розпоряджатися чи користуватися ним.

Так, ч.1 ст.170 КПК України зазначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно:

- є доказом злочину;

- підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт з метою збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України) може бути накладений на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Згідно з ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абз.2 ч.1 ст.170 КПК України).

Прокурор в клопотанні вказує на таку підставу для накладення арешту на майно як збереження речових доказів та запобігання можливості його знищення, втрати, пошкодження.

Даних щодо визначення вказаного вилученого майна речовим доказом на час розгляду клопотання немає, однак, дослідженням змісту: витягу з ЄРДР за №0001249 від 30.05.2023, переліку вилученого майна, слідча суддя вважає, що вилучені під час обшуку грошові кошти, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються у цьому кримінальному провадженні.

Тому вважає обґрунтованими доводи прокурора про необхідність накладення арешту на вказане вище вилучене майно з метою забезпечення збереження є предмету кримінального правопорушення, речових доказів, оскільки незастосування арешту вказаного майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у п.3 ч.2 ст.167, ст.98 КПК України, може привести до його зникнення, або настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчою суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчої судді не виникає.

Слідча суддя вважає, що передача вищезазначеного вилученого майна на відповідальне зберігання власнику або володільцю з попередженням про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України не забезпечить їх належної схоронності від таких випадків як крадіжка, пошкодження, знищення, інших негативних обставин, які не залежать від волі особи, якій він буде наданий на зберігання.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

При цьому слідча суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч.1 ст.174 КПК).

Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч.2 ст.174 КПК України).

З урахуванням викладеного, керуючись 131, 132, 170 - 175, 309, 369-372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001249 від 30.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 369 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події 29.05.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на грошові кошти, загальна сума яких складає 500 (п`ятсот) гривень: купюру номіналом 200 гривень ГЖ7673871, купюру номіналом 200 гривень ЄИ8495982 та купюру номіналом 100 гривень МЕ1973780, шляхом заборони користування, розпорядження та володіння арештованим майном до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Місцем зберігання грошових коштів, загальна сума яких складає 500 (п`ятсот) гривень: купюра номіналом 200 гривень ГЖ7673871, купюра номіналом 200 гривень ЄИ8495982 та купюра номіналом 100 гривень МЕ1973780, визначити камеру зберігання речових доказів Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.

Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, забезпечити зберігання речових доказів.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідча суддя- ОСОБА_1