Справа №463/5047/23
Провадження №1-кс/463/4187/23
У Х В А Л А

21 червня 2023 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , старшого детектива ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого детектива Відділу із захисту фінансів у бюджетній сфері Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене заступником начальника відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Львівської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у виді застави -

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українцю, громадянину України, уродженцю м. Стрий Львівської області, проживаючому та зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 204, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 204 КК України

ВСТАНОВИВ:

Старший детектив Відділу із захисту фінансів у бюджетній сфері Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Львівській області, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680 гривень, з покладенням на підозрюваного таких обов`язків:

-прибувати до слідчого (детектива) у провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця свого проживання та/або роботи;

-утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні № 0000509 від 17.10.2023, а також іншими підозрюваними;

-здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 204, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 204 КК України незаконному виготовленні пального та незаконному зберіганні з метою збуту незаконно виготовленого пального, вчиненому організованою групою.

Згідно клопотання, ОСОБА_5 діючи вскладі організованої злочинної групи, яка характеризувалася наявністю організаторів злочинної групи, які виконували роль керівників, розробленого єдиного плану вчинення злочинів, відомого всім учасникам групи, стійкими зв`язками і розподілом функцій учасників групи, спрямованих на досягнення цього плану, наявністю загальних правил поведінки, підготовкою до вчинення злочинів, а також отримання матеріальних благ від кримінально-протиправної діяльності на постійній основі. Усвідомлюючи протиправний і суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і свідомо бажаючи їх настання, погодилися із таким злочинним планом та узгодили і схвалили його, організувавшись у стійке злочинне об`єднання для вчинення умисних злочинів.

Зокрема ОСОБА_5 , була відведена роль виконавця злочинів, яка зводилася до безпосереднього незаконного виготовлення пального на обладнанні, яке забезпечує виробництво таких продуктів, шляхом контролю за технологічним процесом переробки нафтопродуктів та виготовлення підакцизних товарів, а саме «дизельного палива» та «бензину», їх розлив у тару, зберігання з метою збуту даної продукції особам, які виявили бажання придбати пальне за цінами нижче ринкових.

Діючи у такий спосіб члени організованої групи протягом жовтня 2022 року квітня 2023 року, забезпечували придбання сировини (нафти) у невстановлених на даний час слідством осіб, її доставку на ТОВ «СИНТЕЗГРУП» за адресою: АДРЕСА_2 , де на відповідно пристосованому обладнанні здійснювалось та планувалось здійснюватися на постійній основі масове незаконне виготовлення нафтопродуктів (пального), а також їхнє зберігання з метою збуту, що припинено працівниками правоохоронних органів 30.04.2023.

Вказує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисних корисливих злочинів, скоєних у складі організованої групи і у випадку визнання його винним у вчиненні цих кримінальних правопорушень, йому загрожує покарання у виді позбавлення від трьох до п`яти років з конфіскацією та знищенням незаконно вироблених товарів, знарядь виробництва, сировини для їх виготовлення.

Звертає увагу на те, що в ході досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших учасників кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Тому, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, запобігання продовженню злочинної діяльності та можливого ухилення від досудового слідства, виникла необхідність в обранні щодо нього запобіжного заходу у вигляді застави.

Прокурор та старший детектив в судовому засіданні клопотання підтримали з підстав, викладених у такому клопотанні. Менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вказаним у клопотанні ризикам, з приводу чого клопотання просять задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечив ввжає підозру необґрунтованою, ризики не доведеними, тому просив в задоволенні клопотання відмовити.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, а також матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

До Єдиного реєстру досудового розслідування 17.10.2022 року внесені дані за № 0000509 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 204, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 204 КК України.

Про підозру у вчинені злочинів, передбачених ч. ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 204, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 204 КК України ОСОБА_5 повідомлено, 16 червня 2023 року.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

У відповідності до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що доведеність наявності обґрунтованої підозри у вчиненні злочину на момент вирішення питання про обрання запобіжного заходу має відповідати стандарту «розумна підозра». Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин (справа «Фокс, Кемпбел і Харлей проти Об`єднаного Королівства», рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ердагоз проти Туреччини», 1997 рік). Хоча факти на момент вирішення питання про утримання під вартою і не повинні бути переконливими настільки, щоб можна було визначити винуватість особи у вчиненні злочину, суд повинен оцінити докази, надані сторонами, на предмет їхньої допустимості, достовірності та належності і відкинути ті з них, що не відповідають цим критеріям. При цьому суд має обґрунтовувати своє рішення на підставі дослідження у суді обґрунтованої підозри, а не на основі даних, поданих стороною обвинувачення.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, зокрема:

-рапортом оперативного працівника;

-протоколом обшуку;

-висновком експерта за результатами судової товарознавчої експертизи;

-висновками проведення криміналістичної експертизи нафтопродуктів та польно-мастильних матеріалів;

-протоколами про результати негласних слідчих (розшукових) дій;

Такі докази в об`єктивному взаємозв`язку вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 , оскільки несуть в собі достатню кількість фактів та відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення.

При цьому, оцінюючи вказані докази з точки зору належності, допустимості, достовірності слідчим суддею не встановлено істотного порушення прав та свобод людини при отриманні таких доказів. Зрештою, сторона захисту на такі обставини не посилається.

Отже, стороною обвинувачення доведено наявність обставин, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В мотивах клопотання слідчий покликається на існування ризиків: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, продовжити злочинну діяльність, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно, враховуючи таку засаду кримінального провадження як диспозитивність слідчий суддя детального розгляне можливість існування цих ризиків та не буде перевіряти можливість існування інших ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

За вчинення кримінальних правопорушень, у яких підозрюється ОСОБА_7 передбачають покарання у виді позбавлення від трьох до п`яти років з конфіскацією та знищенням незаконно вироблених товарів, знарядь виробництва, сировини для їх виготовлення. Дані кримінальні правопорушення відповідно до ст.12 КК України належать до нетяжких злочинів.

В п. 36 рішення від 20.05.2010р., яке ухвалено у справі «Москаленко проти України» (заява № 37466/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Як уже зазначалось вище, поза розумним сумнівом обґрунтованість підозри ОСОБА_5 стосується нетяжких злочинів, вчинених організованою групою.

Інкриміновані кримінальні правопорушення вчинялися підозрюваним при обставинах та в обстановці, які свідчать про намір уникнути документування правоохоронними органами такої злочинної діяльності.

Вищевказані обставини, дають підстави вважати, що підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення умисних злочинів, може переховуватись від органів досудового розслідування та намагатись покинути територію України з цією метою, а також переховуватись на території України.

З огляду на викладене, вважаю, що ризик переховуватись від органу досудового розслідування (п.1 ч.1 ст.177 КПК) та суду існує, враховуючи при цьому наявність у підозрюваного паспорта для виїзду за кордон та можливості виїхати за межі України.

Крім того, підозрюваний під час досудового розслідування матиме можливість використовуючи свої знайомства з метою впливу на інших підозрюваних у кримінальному провадженні, а також ще не невстановлених на цій стадії свідків чи експертів, які проводять судові експертизи.

Зокрема підозрюваний, з урахуванням відомих йому обставин кримінального правопорушення та матеріалів кримінального провадження зможе вступати у поза процесуальні відносини із свідками та іншими підозрюваними і схиляти їх до зміни даних слідству показань.

Аналогічним чином такий зможе впливати на ще невстановлених та недопитаних по обставинах кримінального провадження свідків, а також на понятих, експертів та спеціалістів, які залучені та будуть залучені у кримінальному провадженні при проведенні слідчих дій та до проведення судових експертиз.

Це створює загрозу тиску та підбурювання вказаних осіб до дачі неправдивих показань, або відмови від надання таких.

Окрім цього у кримінальному провадженні не встановлено ще усіх осіб, можливо причетних до вчинення даних кримінальних правопорушень, а відсутність належного та ефективного заходу забезпечення кримінального провадження та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного може негативно відобразитися на результатах досудового розслідування, отже ризик незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні (п.3.ч.1 ст.177 КПК України).

Також слідчий суддя враховує те, що підозрюваний зможе координувати свої дії зі невстановленими на даний час співучасниками злочину, що мають можливість впливати на викривлення значимих даних для кримінального провадження шляхом підкупу, погроз, тиску на учасників/сторін кримінального провадження, з метою уникнення підозрюваним кримінальної відповідальності, що є способом перешкоджання досудовому розслідуванню.

Аналогічним чином він може використати свої зв`язки для незаконного впливу на понятих, які брали участь у першочергових слідчих діях.

Крім того, такий може перешкоджати кримінальному провадженню іншим способом, зокрема, підшукуючи осіб, що можуть надати вигідні для нього неправдиві показання, отже ризик, передбачений п.4 ст.177 КПК України також існує.

Крім того, підозрюваний може продовжити злочинну діяльність оскільки його підозрюють у скоєні систематичних злочинів, вчинення яких тривало на значному відрізку часу та вимагало кваліфікованої підготовки. Зазначене свідчить про його схильність до вчинення злочинів, отже такий ризик безумовно існує (п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

Отже, стороною обвинувачення також доведено наявність обставин, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам слід врахувати, що така оцінка стосується перспективних фактів. Зокрема, використовується стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж застава не зможуть запобігти встановленим ризикам лише за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК України, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

За змістом ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

По відношенню до застави більш м`яким запобіжним заходом є особиста порука та особисте зобов`язання, що виключає можливість застосування такого запобіжного заходу як домашній арешт, який по суті, носить ізоляційний характер і певною мірою обмежує свободу пересування особи.

В межах даного кримінального провадження слідчий суддя враховує позитивну характеристику, відсутність судимостей та інші обставини, визначені у ст. 178 КПК України.

Разом з тим, як уже зазначалось вище, в межах даного кримінального провадження стороною обвинувачення доведено існування чотирьох ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і тому запобіжні заходи, які не пов`язані покладенням на нього відповідних обов`язків та загрозою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків не зможуть запобігти вказаним ризикам.

Крім того, через тяжкість покарання в межах даного кримінального провадження також доведено ризик переховування від органів досудового розслідування та суду, а тому на думку слідчого судді такий запобіжний захід як особиста порука та особисте зобов`язання не зможе повною мірою запобігти вказаному ризику, при тому що одночасно із такими запобіжними заходами актуальними стають попередні два ризики.

Наведені вище обставини в сукупності, незважаючи на досить позитивні характеризуючі дані про особу підозрюваного, виключають можливість обрання менш суворого запобіжного заходу, а відтак, слід вважати встановленим, що стороною обвинувачення доведено наявність обставин, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відтак, із урахуванням обставин по справі, кількості доведених ризиків та міцних соціальних зв`язку підозрюваного, даних про його особу, в силу вимог частини 4 ст. 182 КПК України, вважаю, що при визначенні розміру застави слід керуватись саме наведеною вище частиною ст.182 КПК України.

Виходячи з засад виваженості, розумності та справедливості, беручи до уваги інтереси кримінального провадження, те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочинних дій лише в якості виконавця, вважаю, що підозрюваному слід визначити заставу у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що достатньою мірою забезпечить виконання ним покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірним для нього.

Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

З огляду на обставини кримінального провадження та доведені ризики, необхідність покладення на підозрюваного зазначених у клопотанні обов`язків вважаю доведеною, оскільки такі об`єкти направлені на запобігання цим ризикам та не становитимуть непропорційного втручання в особисте життя особи. Водночас, з метою уникнення будь-якого подвійного тлумачення вказаних обов`язків їх формулювання слід уточнити.

Строк дії запобіжного заходу відповідно до ст.219 КПК України слідчий суддя встновлює в межах строку досудового розслідування, тобто до 16.08.2023 року.

Також, слід роз`яснити підозрюваному, що в разі невнесення ним або заставодавцем застави, до нього може бути застосований інший більш суворий запобіжний захід.

Керуючись вимогами статей 176-178, 182, 194, 395 КПК України -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави в розмірі 10 (десять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 26 840 грн. (двадцять шість тисяч вісімсот сорок грн.) із покладенням обов`язків, визначених ст.194 КПК України, а саме:

1) прибувати до слідчого (детектива), прокурора або суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування із свідками сторони обвинувачення по обставинах даного кримінального провадження, а також з іншими підозрюваними;

5) здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявності таких).

В задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Строк дії обов`язків закінчується 16.08.2023 року.

Контроль за виконанням ухвали суду в частині покладення обов`язків покласти на детектива Відділу із захисту фінансів у бюджетній сфері Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Львівській області в даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 26.06.2023 року о 13.50 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1