Справа № 756/3627/23
Номер провадження № 1-кс/756/772/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 6 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 31.01.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000360, про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,

УСТАНОВИВ:

22.03.2023 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 31.01.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000360, про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у невстановлений під час досудового розслідування день, час та місці у ОСОБА_4 виник умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини, обіг якої заборонено з метою збуту.

Реалізуючи свій умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини, обіг якої заборонено з метою збуту, у невстановлений в ході досудового розслідування день, час та місці ОСОБА_4 незаконно придбав та розпочав при собі зберігати картонну коробку, всередині якої буз залізний бутель, в якому містився поліетиленові пакети з таблетками синього та білого кольорів, на яких містився надпис «Insta Gram», в складі яких міститься психотропна речовина, з метою збуту.

Продовжуючи реалізовувати свій умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини, обіг якої заборонено з метою збуту, ОСОБА_4 31.01.2023 року приблизно о 18 год. 30 хв. перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Прирічна, 21-А, був затриманий працівниками поліції.

В подальшому, 31.01.2023 року у ході проведення особистого обшуку у ОСОБА_4 було виявлено та вилучено картонну коробку, всередині якої буз залізний бутель, в якому містився поліетиленові пакети з таблетками синього та білого кольорів, на яких містився надпис «Insta Gram».

В ході досудового розслідування встановлено, що в наданих на дослідження 5 (п`яти) таблетках квадратної форми білого кольору із розподільчою рискою масою 0,291 г., 0,280 г., 0,284 г., 0,277 г., 0,296 г., та в 5 (п`яти) таблетках синього кольору квадратної форми, синього кольору із розподільчою рискою масою 0,310 г., 0,316 г., 0,321 г., 0, 316 г., 0,318 г., виявлено психотропну речовину, обіг якої заборонено - тенамфетамін (МДА).

Загальна маса тенамфетаміну (МДА) в таблетках становить 0,649 г.

В ході досудового розслідування встановлено, що в наданих на дослідження 239 (двохсот тридцяти дев`яти) таблетках білого кольору та 143 (сто сорока трьох) таблетках синього кольору виявлено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - тенамфетамін (МДА).

Маса тенамфетаміну (МДА) у таблетка білого кольору становить 18,149 г.

Маса тенамфетаміну (МДА) у таблетка синього кольору становить 6,698 г.

Загальна маса тенамфетаміну (МДА) в таблетках білого та синього кольорів складає 24,847 г.

При складанні особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - тенамфетамін (МДА) загальною масою 0,649 г. та особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - тенамфетамін (МДА) загальною масою 24,847 г., загальна маса особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - тенамфетамін (МДА) складає 25,496 г., виходячи з їх загальної кількості, становлять особливо великі розміри.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту психотропної речовини, обіг якої заборонено, в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, є наявність обґрунтованої підозри у кримінальному правопорушенні передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 9 до 12 років з конфіскацією майна, а також вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, учинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить продовжити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, а саме до 01.05.2023, оскільки у даному провадженні необхідно провести слідчі дії та процесуальні рішення.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, при цьому не заперечувала щодо відомостей, які наведені захисником та підозрюваним, які характеризують особистість підозрюваного.

Крім того, на виконання вимог ст. 194 КПК України, в обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваному ОСОБА_4 , прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_4 , усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_4 , відомо місце проживання свідків та роботи свідків, а тому шляхом погрози, підкупу може схиляти свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування та прийняття законного рішення.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, не має постійного законного джерела доходу, що є ризиком того, для отримання засобів існування може вчиняти аналогічні злочини.

Про наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що маючи доступ до соціальних мереж, зокрема до додатку «Telegram» може здійснити вхід до свого облікового запису та видалити інформацію з мобільних телефонів, що визнані речовими доказами, оскільки інформація що містить на вказаних телефонах підлягає ретельному дослідженню під час досудового розслідування, зокрема проведення ряду експерти.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора, або застосувати інший більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою. Так, ОСОБА_4 зазначив, що він має постійне місце проживання в м.Києві, мешкає разом із батьками та бабусею, що підтверджує його міцні соціальні зв`язки. Крім того, пояснив, що зміст посилки, яка була вилучена працівниками поліції, він повинен був передати далі, кому точно, не знає, про її зміст точно не знав, тільки міг здогадуватись.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання прокурора, просив у його задоволенні відмовити посилаючись на те, що наведені прокурором ризики не є обґрунтованими, та підтримав думку його підзахисного.

Вислухавши клопотання прокурора, думку захисника та підозрюваного, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в місті Києві перебуває кримінального провадження, внесеного 31.01.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000360, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

31.01.2023 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України, 01.02.2023 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, у рамках зазначеного кримінального провадження.

02.02.2023 року відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

16.03.2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 276 Кримінального процесуального кодексу України повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 , кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- протокол затримання особи в порядку ст. 208 КПК України;

- протокол проведення особистого обшуку затриманої особи;

- протокол допиту свідка ОСОБА_7 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_11 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_12 ;

- протокол додаткового допиту свідка ОСОБА_11 ;

- висновок експерта №СЕ-19/111-23/5427-НЗПРАП від 01.02.2023 відповідно до висновку якої, в наданих на дослідження 5 (п`яти) таблетках квадратної форми білого кольору із розподільчою рискою масою 0,291 г., 0,280 г., 0,284 г., 0,277 г., 0,296 г., та в 5 (п`яти) таблетках синього кольору квадратної форми, синього кольору із розподільчою рискою масою 0,310 г., 0,316 г., 0,321 г., 0, 316 г., 0,318 г., виявлено психотропну речовину, обіг якої заборонено - тенамфетамін (МДА), загальна маса тенамфетаміну (МДА) в таблетках становить 0,649 г.

- висновок експерта №СЕ-19-111-23-5423-НЗПРАП від 22.02.2023 відповідно до висновку якої, що в наданих на дослідження 239 (двохсот тридцяти дев`яти) таблетках білого кольору та 143 (сто сорока трьох) таблетках синього кольору виявлено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - тенамфетамін (МДА). Маса тенамфетаміну (МДА) у таблетка білого кольору становить 18,149 г. Маса тенамфетаміну (МДА) у таблетка синього кольору становить 6,698 г. Загальна маса тенамфетаміну (МДА) в таблетках білого та синього кольорів складає 24,847 г.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 307 КК України - незаконне придбання та зберігання з метою збуту психотропної речовини.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як видно з пояснень прокурора в судовому засіданні, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування , учинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, обставини, які суд уважає доведеними в якості обґрунтованості підозри, беручи до уваги пояснення підозрюваного, захисника, а також особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час наявним є ризик того, що ОСОБА_4 може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, учинити інше кримінальне правопорушення, тобто існують ризики, передбачені п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Однак, суд не погоджується з існуванням ризиків передбачених пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, з наступних підстав.

Так, в обґрунтування ризику можливості переховування від органу досудового розслідування, прокурор фактично посилається лише на тяжкість покарання. Між тим, указану обставину суд не може оцінювати в якості ризику, бо ця обставина повинна бути оцінена судом лише відповідно до ст. 178 КПК України, тобто як додаткові відомості, які посилюють існування певних ризиків.

Більше того, тяжкість покарання сама по собі не може бути ризиком, оскільки в розумінні рішень ЕСПЛ у справах «Becciev v. Moldova», «Свершов проти України», «Єлоєв проти України», «Тимошенко проти України», «Луценко проти України») неодноразово наголошувалось, що тяжкість злочину, в якому обґрунтовано підозрюється особа, має суттєве значення, однак не може бути єдиною підставою для тримання особи під вартою. Крім того, суд вважає доречним взяти до уваги пункт 21 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Подвезько проти України» (Заява № 74297/11), де суд також встановлював, що пункт 3 статті 5 Конвенції вимагає надання переконливого обґрунтування органами влади будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки коротким він є. Аргументи «за» і «проти» звільнення (з-під варти), включаючи ризик того, що обвинувачений може перешкоджати належному провадженню у справі, не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), але мають підтверджуватися фактичними даними. Ризик того, що обвинувачений може переховуватися, не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання. Він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або довести, що така можливість є настільки незначною, що може не виправдати досудове тримання під вартою (див. рішення від 4 жовтня 2005 року у справі «Бекчієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), заява № 9190/03, пункти 56 і 59, з подальшими посиланнями).

Наведена позиція Європейського суду з прав людини свідчить про те, що взагалі будь-які ризики не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), та мають підтверджуватися фактичними даними. Отже, сама по собі тяжкість покарання ще не свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В обґрунтування ж ризику - незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, узагалі не було наведено жодних пояснень та не надано відповідних доказів. Ті обставини, що підозрюваний із клопотання про застосування запобіжного заходу стало відомо про адреси проживання свідків, не доводить можливості впливу на них з боку підозрюваного.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, зокрема, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення строком від дев`яти до дванадцяти років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу, яке розглядається за правилами обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачених п. 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (п. 1, 3, ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.

Суд зауважує, що ним перевірено у судовому засіданні, що закінчити досудове розслідування неможливо, внаслідок виконання великого обсягу роботи та особливої складності кримінального провадження. Так, як видно з клопотання, з метою забезпечення належного виконання завдань кримінального провадження, під час досудового розслідування проведено ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій спрямованих на отримання та перевірку зібраних доказів.

Тож, на думку суду, клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 199 КПК України та є підставою для його задоволення, та продовженню строку тримання під вартою підозрюваному в межах строку досудового розслідування.

Разом з цим, ураховуючи вимоги ч. 4 ст. 183 КПК України суд вважає за необхідне при постановленні ухвали про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави.

Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 31.01.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000360, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, у частині застосування запобіжного заходу підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 206, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 31.01.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000360, про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 36 (тридцять шість) днів запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, тобто в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.

Альтернативний запобіжний захід у вигляді застави підозрюваному ОСОБА_4 - не визначати.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останнім днем строку дії ухвали є 01.05.2023. Між тим, строк дії ухвали не може перевищувати меж строку досудового розслідування кримінального провадження, у випадку його не продовження, або не зверненням із обвинувальним актом до суду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1