печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2022 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, яка подала клопотання, адвоката: не з`явився,

слідчого: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «МЛП-Бориспіль», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/21739/22-к від 25.08.2022 року в межах кримінального провадження № 0000990 від 21.07.2022 року,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді в інтересах ТОВ «МЛП-Бориспіль» з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/21739/22-к від 25.08.2022 року в межах кримінального провадження № 0000990 від 21.07.2022 року на корпоративні права Зонемарк Лімітед/ZONEMARK LIMITED у ТОВ «МЛП-Бориспільа» (), а саме на 100% частку у статуті вказаного підприємства в сумі 650 000 гривень, шляхом заборони службовим особам Зонемарк Лімітед/ZONEMARK LIMITED, ТОВ «МЛП-Бориспільа» (), іншим особам, які дають від їх імені, їх представникам представникам товариства (у тому числі за довіреністю), іншим особам, відчужувати, розпоряджатись вказаними корпоративними правами.

В обґрунтування клопотання зазначає, що вказаний арешт накладено необгрунтовао та на теперішній час відсутні буь-яка потреба у застосуванні цього заходу. Так не доведено та не підтверджено, що вказані корпоративні права є предметом злочину чи отримані незаконним шляхом.. Корпоративні права ТОВ «МЛП-Бориспіль» здобуто в законний спосіб та не мають жодного відношення до Російської Федерації. Кінцевим бенефіціаром ТОВ «МЛП-Бориспіль» на даний час є ОСОБА_4 , громадянка України, яка також не має жодного відношення до Російської Федерації та її фінансування. В рамках вказаного кримінального провадження жодній посадовій особі ТОВ «МЛП-Бориспіль» не повідомлено про підозру у вчиненні будь-якого кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене адвокат ОСОБА_3 просить скасувати скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/21739/22-к від 25.08.2022 року на вказані корпоративні права.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

В судове засідання особа, яка подала клопотання, не з`явилась, про день, час, місце розгляду скарги повідомлений у встановленому законом порядку. На адресу суду надійшла заява адвоката ОСОБА_3 про розгляд клопотання за його відсутності, вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, на адресу суду подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення клопотання заперечував та подав додаткові докази на підтвердження накладеного арешту.

Згідно ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог клопотання за відсутності в судовому засіданні особи, яка подала клопотання, та слідчого, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно доводів клопотання, Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000990 від 21.07.2022 року.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25.08.2022 року №757/21739/22-к накладено арешт в тому числі на корпоративні права Зонемарк Лімітед/ZONEMARK LIMITED у ТОВ «МЛП-Бориспільа» (), а саме на 100% частку у статуті вказаного підприємства в сумі 650 000 гривень, шляхом заборони службовим особам Зонемарк Лімітед/ZONEMARK LIMITED, ТОВ «МЛП-Бориспільа» (), іншим особам, які дають від їх імені, їх представникам представникам товариства (у тому числі за довіреністю), іншим особам, відчужувати, розпоряджатись вказаними корпоративними правами.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу .

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, з ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25.08.2022 року №75721739/22-к вбачається, що слідчий суддя дійшов висновку про накладення арешту на вказане майно, оскільки таке майно відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України, є предметом кримінального правопорушення та може бути використане як доказ факту та обставин, що встановлюються пі час кримінального провадження, та метою такого арешту є забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Так, досудове розслідування в кримінальному провадженні наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б надало слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на вказані корпоративні права, на теперішній час відпала, оскільки обставини, на які посилається адвокат ОСОБА_3 в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає, що особою, яка звернулась із клопотанням, на даній стадії провадження не доведено, що арешт накладено необґрунтовано чи в застосуванні такого заходу забезпечення відпала потреба, з чим закон пов`язує можливість скасування арешту майна, а відтак в задоволенні клопотання cлід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 170, 174, 307, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «МЛП-Бориспіль», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/21739/22-к від 25.08.2022 року в межах кримінального провадження № 0000990 від 21.07.2022 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1