Справа № 308/2179/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 000006, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене 09 лютого 2023 року в ході особистого обшуку під час затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивоване тим, що вилучене майно має значення речових доказів, а тому з метою їх збереження, запобігання ризиків їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, необхідно накласти на нього арешт.

У судове засідання слідчий не з`явився, однак подав рапорт в якому просив розглянути клопотання без його участі.

Володілець майна у судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив. Був повідомленим належним чином.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою

забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, у провадженні Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області перебуває кримінальне провадження за № 0000006, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.01.2023 за ч. 3 ст. 332 КК України, що підтверджується витягом з ЄРДР від 09.02.2023. З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що досудове розслідування розпочате за фактом організації незаконного переправлення осіб через державний кордон.

Дев`ятого лютого 2023 року органом досудового розслідування затримано у порядку ст. 208 КПК України гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Під час затримання слідчим був проведений обшук даного громадянина, в результаті якого було виявлено та вилучено два мобільні телефони марки «SIGMA» (кнопковий та сенсорний).

Постановою слідчого від 09.02.2023 вказані вище мобільні телефони визнані слідчим речовими доказами.

Метою арешту зазначених речей та предметів, згідно з поданим слідчим клопотанням, є збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

На переконання слідчого судді, арешт вилучених речей є необхідним з метою збереження речових доказів, слідчим доведено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, зокрема, можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи, що під час розгляду клопотання було встановлено достатність підстав вважати, що вилучені у ході досудового розслідування даного кримінального провадження мобільні телефони мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, а також те, що слідчим доведено необхідність накладення арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, а тому слідчий суддя дійшов до висновку, що з метою їх збереження, зокрема, можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, подане клопотання про арешт даного майна слід задовольнити.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучені 09.02.2023 під час затримання гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , сенсорний та кнопковий мобільні телефони марки «SIGMA».

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1