Справа № 296/6488/22
УХВАЛА
Іменем України

13 жовтня 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України в Житомирській області ОСОБА_5 , погодженого прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000111 від 09.06.2022 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням про накладення арешту на мобільний телефон марки «Samsung» Galaxy S7 edge, s/n НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , з сім-карткою оператора мобільного зв`язку НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та був виявлений та вилучений 28.09.2022 у житлі під у ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що слідчим відділом Управління СБУ в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, зареєстрованому у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000111 від 09.06.2022 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадяни України, мешканці Житомирської області ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_4 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 надають іноземній організації (країні агресора) допомогу у проведені підривної діяльності проти України в умовах воєнного стану, а саме здійснюють збір та передачу даних щодо розташування, переміщення та дислокації ЗС України на території Житомирської області, на шкоду державній безпеці України.

Зокрема, відповідно до матеріалів провадження, громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з використанням фото та відеозйомки здійснює збір даних про розташування військових об`єктів, місць тимчасової дислокації військової техніки, особового складу регулярних частин ЗС України, територіальної оборони, мережу блокпостів в Житомирській області та осіб, задіяних до несення служби на них та їх переміщення. Частина вказаних даних публікується в закритих спільнотах месенджеру «Telegram», створених представниками рф.

28.09.2022 за результатами проведення санкціонованого обшуку житла за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Samsung» Galaxy S7 edge, s/n НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , з сім-карткою оператора мобільного зв`язку НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_4 .

Під час даного обшуку проведено огляд вищевказаного мобільного телефону, за результатами якого виявлено переписку ОСОБА_4 з ОСОБА_9 .

Також у своїх поясненнях ОСОБА_4 підтвердив, що даний телефон ним використовувався для спілкування з ОСОБА_9 за допомогою встановлених на ньому месенджерів, у зв`язку з чим, файли, що на ньому зберігаються, мають суттєве значення для кримінального провадження, оскільки можуть містити відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, що може бути використано як доказ у подальшому досудовому розслідуванні та судовому розгляді, тобто містять ознаки речових доказів.

Враховуючи вищевикладені обставини, 28.09.2022 мобільний телефон марки «Samsung» Galaxy S7 edge, s/n НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , з сім-карткою оператора мобільного зв`язку НОМЕР_3 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, забезпечення збереження якого, відповідно до положень ст. 170 КПК України є підставою його арешту.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити. Також просив долучити до матеріалів клопотання постанову про призначення та доручення проведення комп`ютерно-технічної експертизи від 04.10.2022 року.

Власник майна ОСОБА_4 в судовому засіданні вказав, що у нього відсутня можливість передзвонити своїм близьким.

Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до вимог ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності-також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

Беручи до уваги викладене, обставини кримінального провадження, мету, підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, враховуючи, що вилучені речі можливо використати як речові докази у кримінальному провадженні та у випадку не накладення на них арешту можуть бути знищені, а також з метою встановлення істини у кримінальному провадженні та збереження вище вказаних речей, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати такий захід забезпечення кримінального провадження як арешт мобільного телефону, оскільки слідчим доведено наявність умов для арешту згідно ст. 170 КПК України.

Щодо заперечень власника майна, то слід зазначити, що на даній стадії досудового розслідування інтереси суспільства у встановленні істини у справі переважають інтереси власника майна щодо користування вилученим телефоном.

Керуючись ст.ст.131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Samsung» Galaxy S7 edge, s/n НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , з сім-карткою оператора мобільного зв`язку НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та був виявлений та вилучений 28.09.2022 у житлі у ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала оскаржується безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення

Слідчий суддя ОСОБА_1