Справа № 630/541/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 листопада 2022 року м.Люботин

Слідчий суддя Люботинського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Люботин Харківської області, клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000058 від 30.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України про арешт майна

встановив:
Прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 24.11.2022 звернулась до суду з клопотанням про накладення арешту майна добровільно виданого 16.11.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме мобільного телефону ТМ «iPhone 5S» imei НОМЕР_1 без можливості користування, розпорядження або відчуження вказаного майна до вирішення процесуального рішення по суті справи.

Визначити місцем зберігання арештованого майна кімнату зберігання речових доказів відділення поліції №2 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, за адресою: Харківська область, Харківський район, м. Люботин, вул. Слобожанська, 34

Прокурор вважає, що вказане майно має суттєве значення у кримінальному провадженні як речові докази та для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна.

В обґрунтування клопотання прокурором зазначено, що 29.07.2022 до ЧЧ відділення поліції №2 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102, що 29.07.2002 р. за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа, шляхом розбиття скла проникла до будинку, звідки викрала грошові кошти, вироби із золота та мобільний телефон ТМ «Redmi 6», чим спричинено матеріальну шкоду ОСОБА_5 .

Згідно ч.1 ст.214 КПК України відомості за даним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000058 від 30.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України та розпочато досудове розслідування.

В ході досудового розслідування допитано ОСОБА_5 , яка повідомила, що у день вчинення крадіжки їй зателефонував чоловік, який запросив її прийти отримати гуманітарну допомогу. 29.07.2022 р. близько 13 год. 20 хв. вона вийшла з дому для отримання гуманітарної допомоги, однак прийшовши на вказане місце пункту видачі допомоги вона не виявила. Повернувшись додому, ОСОБА_5 виявила відсутність грошових коштів у сумі 50 000 грн., 1500 євро, телефону ТМ «Redmi 6».

В ході слідчо оперативних дій встановлено номер та imei телефону, з якого здійснено дзвінок потерпілій з метою створення ситуації відлучення її з дому.

Допитана в якості свідка ОСОБА_4 пояснила, що вказаний телефон 29. 07.2022 року їй подарував її знайомий ОСОБА_6 ..

16.11.2022 за участю ОСОБА_4 , оглянуто житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого ОСОБА_4 добровільно видала мобільний телефон ТМ «iPhone 5S» imei НОМЕР_1 ,про що складено відповідний протокол огляду речей.

16.11.2022 отримано заяву про добровільну видачу від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в якій вона видає співробітникам поліції мобільний телефон ТМ «iPhone 5S» imei НОМЕР_1 .

Таким чином, вилучені під час огляду місяця події від 16.11.2022 предмети можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування кримінального провадження, які потребують спеціального дослідження з використанням спеціальних знань та навичок.

Прокурор подала до суду заяву, в якій підтримала клопотання та наполягала на його задоволенні, просила розглянути клопотання без її участі.

Власник майна ОСОБА_4 подала заяву про розгляд справи без її участі, заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що на телефоні зберігається інформація необхідна їй для навчання, інформація про банківські справи.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього докази, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, приходить до висновку задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Стаття 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і у такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Судом встановлено, що підставою внесення відомостей до ЄРДР було встановлення обставин, які можуть свідчити про підробку кріплення таблички з номером шасі номера двигуна автомобіля, що підтверджується долученим до клопотання актом огляду транспортного засобу та реєстраційних документів від 04.02.2022.

Постановою слідчого відділення поліції №2 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 , майно, вилучене під час огляду 16.11.2022, визнано речовими доказами.

Таким чином, майно, на яке прокурор просить накласти арешт відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що майно на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом у справі, воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на майно.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного і керуючись ст. 2, 7, 16, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:
Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме мобільний телефон ТМ «iPhone 5S» imei НОМЕР_1 без можливості користування, розпорядження або відчуження вказаного майна.

Визначити місцем зберігання мобільного телефону ТМ «iPhone 5S» imei НОМЕР_1 кімнату зберігання речових доказів відділення поліції №2 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області розташованого за адресою Харківська область, Харківський район, м. Люботин, вул. Слобожанська, 34

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити зацікавленим особам право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення - з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції..

Слідчий суддя ОСОБА_1