Справа № 541/118/23
Провадження № 1-кс/541/63/2023
У Х В А Л А

16 січня 2023 рокум. Миргород

Слідчий суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000060 від 12.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Миргородського міськрайонного суду Полтавської області надійшло клопотання прокурора Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000060 від 12.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 посилається на те, що слідчим відділенням Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості щодо кримінального правопорушення у якому 12.01.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000060 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 12.01.2023 до Миргородського РВП із письмовою заявою звернулася гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 12.01.2023 за адресою: АДРЕСА_1 невідома особа жіночої статі здійснює продаж речей, а саме футболки та кепки з символікою комуністичного руху на сайті https://www.olx.ua/uk/list/user/zsJKC/.

12 січня 2023 року в період часу з 20 год. 55 хв. по 21 год. 20 хв. слідчим СВ Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області проведено огляд речей за адресою: м. Миргород вул. Якова Усика, 34, в приміщенні службового кабінету № 315, під час якого вилучено футболку червоного кольору з символами та кепку червоного кольору з символами, які добровільно видала працівникам поліції ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вилучені речі після проведення огляду слідчим негайно були визнані речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, про що винесено відповідну постанову.

Під час проведення досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказані речі.

Дані речі мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у даному кримінальному провадженні. Арешт вказаного майна є необхідним для забезпечення його зберігання до закінчення проведення відповідних слідчих дій, зокрема проведення експертиз.

Вищевказані речові докази мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки вони можуть бути використані як докази, без яких неможливо в повному обсязі довести іншими способами обставини вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 310 КК України. Речові докази, в подальшому можуть

бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В судове засідання прокурор не з`явився, надіслав до суду заяву в якій просив розгляд клопотання проводити без його участі, клопотання підтримує та просить задовольнити.

Дослідивши додані до клопотання матеріали, суд приходе до висновку, що заявлене клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом або знаряддям злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, частиною 1 якої визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вимоги до змісту клопотання про накладення арешту на майно та строків його подання до суду визначені ст. 171 КПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано до слідчого судді, суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що звертаючись з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене 12.01.2023 року прокурором дотримано вимоги ст. 171 КПК України.

Так, клопотання прокурора подане у встановлений ч. 5 ст. 171 КПК України строк.

Також, слідчим суддею встановлено, що клопотання містить відповідне обґрунтування підстав та мети накладення арешту.

Метою накладення арешту на майно є те, що вищевказані речові докази мають суттєве

значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки вони можуть бути використані як докази, без яких неможливо в повному обсязі довести іншими способами обставини вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, прокурором у клопотанні доведена необхідність арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 173 цього кодексу, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що у відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170 - 175, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000060 від 12.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України - задовольнити.

Накласти арешт, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування наступним майном: футболка червоного кольору з символами та кепка червоного кольору з символами, вилучене під час під час проведення 12 січня 2023 року в період часу з 20 год. 55 хв. по 21 год. 20 хв. слідчим СВ Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області огляду речей за адресою: м. Миргород вул. Якова Усика, 34, в приміщенні службового кабінету № 315 і яке добровільно видала працівникам поліції ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначивши місце зберігання майна у камері зберігання речових доказів Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області, розміщеного за адресою: м. Миргород, вул. Якова Усика, 34, після проведення всіх необхідних дій та досліджень.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали направити прокурору.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1