СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/596/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2023 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду кримінальне провадження внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001678 від 12.07.2022, за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України,

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в :

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва з 28.11.2022, перебувають матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України.

Обвинуваченій ОСОБА_3 , запобіжний захід у виді тримання під вартою обрано ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 21.11.2022 до 23.12.2022.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 314, ч. 3 ст. 331 КПК України, судом 29.11.2022 було постановлено ухвалу про призначення підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 22.12.2022 обвинуваченій ОСОБА_3 , обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, до 19.02.2023.

Ухвалою суду від 17.02.2023 обвинуваченій ОСОБА_3 , продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, до 17.04.2023.

У судове засідання, 14.04.2023, з`явилися прокурор, захисник, доставлено обвинувачену.

Від прокурора надійшло клопотання про продовження відносно обвинуваченої ОСОБА_3 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб. Клопотання обґрунтовано тим, що ризики зазначені в ухвалі про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою на разі продовжують існувати, запобіжний захід закінчується 17.04.2023, до того часу відсутня об`єктивна можливість розглянути кримінальне провадження, а тому є необхідність у продовженні строку запобіжного заходу на 60 діб.

Обвинувачена ОСОБА_3 , та її захисник проти задоволення клопотання заперечували, просили обрати запобіжні заходи не пов`язані із позбавленням волі.

Заслухавши думку прокурора, обвинувачену, захисника, проаналізувавши матеріали кримінального провадження, судом встановлено наступне.

Враховуючи вимоги ст. 331 КПК України суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою до спливу двомісячного строку, зокрема, з дня застосування судом до обвинувачених запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 199 КПК України, розглядаючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе та виправдане.

Підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження стаття 194 КПК України визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

На даний час ризики, передбачені ст. 177 КПК України, продовжують існувати, зокрема:

-ризик переховування від суду, обґрунтовується тим, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, в умовах воєнного стану, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 12 (дванадцяти) років з конфіскацією майна. Тобто тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченій у разі визнання судом її винуватою вже обґрунтовує ризик того, що з метою уникнення покарання вона може вчинити спробу переховування.

-ризик вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення у якому обвинувачується, обґрунтовується тим, що ОСОБА_3 , не має постійного місця роботи, а отже, сталого джерела доходів, необхідних для забезпечення її життєдіяльності, що може стати підставою для продовження вчинення кримінальних правопорушень відповідної категорії.

Стосовно заявленого прокурором ризику незаконно впливати на свідків суд зазначає, що в ході судового розгляду прокурором не надано жодного доказу вважати, що вказаний ризик є реальним, що обвинувачена якимось чином контактує чи контактувала зі свідками чи може це робити.

Крім того, ОСОБА_3 , підозрюється у вчиненні іншого аналогічного злочину, за яке їй було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою Києво-Святошинським районним судом Київської області із визначенням розміру застави.

При продовженні міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд звертає особливу увагу, що обвинуваченою злочин було вчинено в період дії воєнного стану, що на думку суду свідчить про особливу небезпеку вчиненого кримінального правопорушення та вкрай низьку соціальну свідомість обвинуваченої. Крім того, на час продовження запобіжного заходу воєнний стан на території України продовжено, що посилює небезпеку того, що обвинувачена зможе ухилятися від явки до суду у разі застосування до неї більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішення питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України.

Судом оцінено в сукупності такі обставини: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченою злочину, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій у разі визнання її вини, відсутність офіційного місця працевлаштування та будь-яких джерел доходів.

Встановлені фактичні дані дозволять на основі закону та внутрішнього переконання зробити висновок про необхідність продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Характер вчинених обвинуваченою дій та наявні ризики обґрунтовують доцільність та правомірність обмеження прав обвинуваченої у кримінальному провадженні та виправдовують застосування запобіжного заходу саме такого виду, оскільки існує ймовірність порушення важливого суспільного інтересу у вигляді протидії правосуддю шляхом переховування від суду, та вчинення іншого кримінального правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення у якому обвинувачується.

Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання існуючим ризикам.

При розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу прокурором доведено обставини, передбачені пунктами 1, 3 частини першої статті 194 КПК України.

Судом встановлено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченої та не буде запобігати ризикам переховування від суду, вчинення іншого кримінального правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення у якому обвинувачується.

За сукупності таких обставин, суд, приймаючи до уваги також і стан здоров`я обвинуваченої, щодо якого у матеріалах провадження відсутні об`єктивні медичні застереження, дані про її особу, сімейний стан, соціальні зв`язки, вважає, що клопотання прокурора підлягає до задоволення частково, а строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з огляду на підстави його застосування підлягає продовженню на 60 днів.

При обранні запобіжного заходу суд зважає на практику ЄСПЛ та констатує, що в ході розгляду кримінального провадження ризики, які першочергово були заявлені прокурором не залишаються статичними та зменшуються. Так, судом досліджено усі надані сторонами письмові докази, досліджено відео докази у значній частині, згідно встановленого порядку дослідження доказів на даний час залишається допитати свідків та саму обвинувачену, доказів можливого впливу обвинуваченої на свідків, з метою змінити їх покази на свою користь, суду прокурором не надано,

З огляду на зазначене і у відповідності до положень ч. 3, ч.4 ст. 183 КПК України, суд обирає обвинуваченій альтернативний запобіжний захід у виді застави з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 27, 31, 34, 128, 177, 178, 183, 194, 197, 201, 205, 314-316, 369-372, 384 КПК України,

п о с т а н о в и в :

Оголосити перерву в кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001678 від 12.07.2022, за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України, до 14 годину 00 хвилин 2 травня 2023 року.

Клопотання сторони обвинувачення про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченій - задовольнити частково.

Прордовжити стосовно обвинуваченої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, до 12.06.2023.

Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн., яка може бути внесена як самою обвинуваченою, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду міста Києва (отримувач: Код отримувача (код за ЄДРПОУ)26268059, Банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача UA1012089 ).

Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинувачену, у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати на першу вимогу до прокурора та суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_3 , що у разі внесення застави у визначеному в цій ухвалі розмірі оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Святошинського районного суду міста Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_3 , з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченої з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в цій ухвалі, обвинувачена зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачена, вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченій, що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, застава звертається в дохід держави, а до неї для забезпечення виконання визначених законом обов`язків, може бути застосовано інший запобіжний захід.

Ухвала суду діє до 12.06.2023 включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Для утримання обвинувачена ОСОБА_3 , підлягає направленню до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

У судове засідання викликати прокурора, захисника обвинуваченої, доставити обвинувачену.

Ухвала підлягає негайному виконанню проте може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду пртягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1