1Справа № 335/8850/21 1-кп/335/204/2023
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2023 року м.Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м.Запоріжжя у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання: ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника потерпілого ОСОБА_4 , обвинуваченої: ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суді у м. Запоріжжі кримінальне провадження №0002501 від 21.11.2020 за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Орджонікідзе, Дніпропетровської області, українки, громадянці України, яка має вищу освіту, не має на утриманні неповнолітніх дітей, працювала на час інкримінованого кримінального правопорушення на посаді директора педагогічного коледжу комунального закладу вищої освіти «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , інвалід 3 групи, раніше не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 згідно обвинувального акту від 25.11.2022 року, органами досудового розслідування пред`явлено наступне обвинувачення.

Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом ректора № 320/к від 29.10.2018 ОСОБА_5 було призначено на посаду директора педагогічного фахового коледжу комунального закладу вищої освіти «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради.

24.10.2019 рішенням Запорізької обласної ради затверджено Статут вказаного комунального закладу. На підставі вказаного статуту, засіданням вченої ради комунального вищого навчального закладу «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» ЗОР, 30.08.2018 року затверджено положення про педагогічний фаховий коледж комунального закладу вищої освіти «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради.

Згідно з п. 5.3.12. зазначеного Положення директор Коледжу в межах наданих йому повноважень: Організовує діяльність Коледжу, Видає накази та розпорядження, дає доручення, в межах своєї компетенції, обов`язкові для виконання всіма учасниками освітнього процесу Коледжу, Організовує виконання працівниками Коледжу приписів нормативно- розпорядчої документації, Створює належні умови для якісної організації освітнього процесу та високоефективної праці співробітників, забезпечує дотримання працівниками та студентами законодавства про працю, правил внутрішнього трудового розпорядку і трудової дисципліни, правил та норм охорони праці, безпеки праці, пожежної безпеки,організовує побутове обслуговування учасників освітнього процесу та інших працівників Коледжу, Відповідно до п. 5.3.14 Директор несе персональну відповідальність за результати діяльності Коледжу, а саме: за результати господарської діяльності, стан і збереження майна та ін.,, За збитки завдані Коледжу і Академії через його неправомірні дії. П. 5.3.15 додаткові права та обов`язки директора можуть визначатися у контракті, укладеному між ним та Академією.

30.11.2018 між КЗ вищої освіти «Хортицька національна навчально- реабілітаційна академія» ЗОР в особі ректора ОСОБА_7 та ОСОБА_5 укладено контракт.

Згідно зі ст. 364 КК України, службовими особами є особи, які постійно чи тимчасово здійснюють функції представників влади, а також обіймають постійно чи тимчасово на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форми власності посади, пов`язані з виконанням організаційно- розпорядчих чи адміністративно-господарських обов`язків, або виконують такі обов`язки за спеціальним повноваженням.

Також в обвинувальному акті зазначено, що таким чином, ОСОБА_5 , як директор педагогічного фахового коледжу комунального закладу вищої освіти «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, обіймала посаду, пов`язану з виконанням організаційно- розпорядчих та адміністративно-господарських функцій. Тобто, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, є службовою особою.

Відповідно до Інструкції про порядок заповнення листка непрацездатності, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України, Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України 03.11.2004 № 532/274/136-ос/1406 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 17 листопада 2004 р. за № 1456/10055, листок непрацездатності - це багатофункціональний документ, який є підставою для звільнення від роботи у зв`язку з непрацездатністю та з матеріальним забезпеченням застрахованої особи в разі тимчасової непрацездатності, вагітності та пологів.

Таким чином, листок непрацездатності, відповідає критеріям, визначеним у примітці ст.358 КК України та є офіційним документом, тобто документом, що містить зафіксовану на матеріальному носії інформацію, яка підтверджує певний факт, який спричинив наслідки правового характеру.

У обвинувальному акті також вказано, що викладач фізичного виховання педагогічного фахового коледжу ОСОБА_8 у період відсутності на роботі з 11.12.2019 до 16.12.2019 перебувала на лікарняному, про що надала за місцем своєї роботи листок непрацездатності серії АДУ № 602846, виданий лікарем Комунального некомерційного підприємства «Міська лікарня №9» Запорізької міської ради ОСОБА_9 . Відповідно до зазначеного листка непрацездатності ОСОБА_8 з 11.12.2019 по 16.12.2019 перебувала на амбулаторному лікуванні.

Відповідно до листка непрацездатності серії АДУ № 602846, вказаний листок непрацездатності був продовжений 14.12.2019, про що у графі "Звільнення від роботи" міститься відповідний запис.

Відповідно до вимог п. 1.7. «Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян» зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.12.2001 за № 1005/6196, видача та продовження документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність, здійснюються тільки після особистого огляду хворого лікуючим лікарем (фельдшером), про що робиться відповідний запис у медичній карті амбулаторного чи стаціонарного хворого з обґрунтуванням тимчасової непрацездатності.

Таким чином, ОСОБА_8 повинна була бути особисто присутня 14.12.2019 у КНП «Міська лікарня №9» Запорізької міської ради на огляді у лікуючого лікаря.

Разом з тим, у ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , сама перебуваючи у відпустці, 11.12.2019 разом зі своєю подругою, та у той же час підлеглою, - викладачем фізичного виховання педагогічного фахового коледжу ОСОБА_8 , одним рейсом вилетіли літаком з аеропорту «Жуляни» (м. Київ) до м. Копенгаген (Данія) з особистою (приватною) метою, де перебували до 16.12.2019, після чого разом повернулися до аеропорту «Жуляни» (м. Київ).

Таким чином, ОСОБА_5 було достовірно відомо, що ОСОБА_8 14.12.2019 перебувала за межами України та не могла бути особисто присутньою 14.12.2019 у КНП «Міська лікарня №9» Запорізької міської ради на огляді у лікуючого лікаря.

Згідно обвинувального акту вказано, що у подальшому, ОСОБА_5 , 17.12.2019, у невстановлений в ході слідства час, перебуваючи у приміщенні педагогічного коледжу комунального закладу вищої освіти «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» «Запорізької обласної ради, за адресою: м. Запоріжжя, вул. Запорізького козацтва, 6, будучи службовою особою, з використанням свого службового становища, маючи умисел на видачу службовою особою завідомо неправдивого офіційного документа, достовірно знаючи про те, що ОСОБА_8 перебувала у період з 11.12.2019 по 16.12.2019 не на лікарняному, а за кордоном, та не могла 14.12.2019 бути присутня на огляді у лікаря, тобто розуміючи те, що до листка непрацездатності серії АДУ № 602846 у графі "Звільнення від роботи" міститься відповідний завідомо неправдивий запис, тобто у нього внесені завідомо неправдиві відомості, підписала до виплати наданий ОСОБА_8 листок непрацездатності серії АДУ № 602846, таким чином посвідчила офіційний документ, який містить завідомо неправдиві відомості.

На підставі підписаного директором ОСОБА_5 листка непрацездатності серії АДУ № 602846 складеного на ім`я ОСОБА_8 , останній була незаконно виплачена грошова допомога по тимчасовій непрацездатності.

Також в обвинувальному акті зазначено, що таким чином, директор педагогічного фахового коледжу комунального закладу вищої освіти «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, ОСОБА_5 , діючи умисно, здійснила видачу службовою особою завідомо неправдивого офіційного документу шляхом його посвідчення.

Відповідно до вимог ст.337 КПК України, судовий розгляд кримінального провадження проводився лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення і лише в межах висунутого обвинувачення, відповідно до обвинувального акту.

У відповідності до ст. 9 КПК України, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковані органом досудового розслідування за ч.1 ст.366 КК України, як видача службовою особою завідомо неправдивого офіційного документу.

Дослідивши та проаналізувавши зібрані по справі докази, оцінивши їх в своїй сукупності, вислухавши пояснення представників потерпілих, свідків, обвинуваченої, суд приходить до наступних висновків.

Статтею 84 КПК України передбачено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, суддя і суд встановлюють наявність або відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

На думку сторони обвинувачення, вина ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України доведена повністю, а саме: показами представників потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_8 , ОСОБА_16 , ОСОБА_7 , ОСОБА_17 , письмовими та речовими доказами.

Інші особи для виклику та допиту в судовому засіданні в якості свідків стороною обвинувачення не заявлялися.

В судовому засіданні ОСОБА_5 свою вину у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.366 КК України не визнала. По суті пред`явленого обвинувачення 05.12.2022 та 05.09.2022 під час її допитів та у судових дебатах пояснювала, що у 2018 році її було призначено директором педагогічного коледжу, потім почалася передвиборча гонка на посаду ректора та ректор побоялася, що ОСОБА_5 буде приймати участь у виборах на посаду ректора. Також пояснила, що вона захворіла і у неї діагностували пухлину, про хворобу вона дізналась в жовтні. Протягом листопада, грудня і трішки січня вона періодично була на лікарняних. Старший син їй допоміг зупинити пухлину. За кордоном їй зупинили хворобу, зростання пухлини, і вона заздалегідь взяла відпустку та поїхала зробила зупинку. Після повернення в Україну їй прийшло запрошення на операцію і 14 січня вона взяла відпустку, 16.01. її прооперували. 18.05.2020 вона була на лікарняному. Весь цей час дзвонила ректор говорила звільнитися. Після виходу з лікарняного вона працювала, але невдоволення ректора зростало. Їй винесли догани, які скасовано у суді. Щодо поїздки, то ОСОБА_5 вказала, що у неї був стан поганий здоров`я і їй було не до ОСОБА_8 та її лікарняного і вона і не знала, що ОСОБА_8 на лікарняному. Все сталося спонтанно. Вона замовила машину в Київ і зустріла ОСОБА_8 випадково, і остання розповіла про свою хворобу. На що обвинувачена спонтанно запропонувала їй поїхати. Вони не їхали разом, на шляху в автомобілі вона придбала ОСОБА_8 квиток. Потім повернулись назад одним літаком. ОСОБА_5 також вказала, що 17.12.2019 вона була у відпустці. Вийшла 18.12.2019 року з відпуски, ОСОБА_17 виконував обов`язки директора. Коли вона повернулась була купа документів. Вона підмахнула не дивлячись на прізвище, протоколи усі були і вона суто технічно підписала лікарняні. Трудові книжки у ректора, фінансові документи у ректора, чому вона підписувала документи не знає, просто за усним розпорядженням ректора. По коледжу ходили плітки, що вони з ОСОБА_8 вдвох поїхали відпочивати. ОСОБА_8 зустрічалась з ОСОБА_17 , він пропонував їй написати заяву, що ОСОБА_5 використала службове становище. Вони замовили перевірку у Фонді соціального страхування. Про лист фонду вона дізналася уже у відділі поліції. Це все було щоб зняти її з виборів. Вона вийшла у травні 2020 року з тривалого лікарняного.

Також ОСОБА_5 на уточнюючи питання учасників процесу пояснила, що у жовтні 2018 році, було обумовлено коло її обов`язків, лише усно обумовили коло обов`язків. Наказу не було, ознайомлення не було. При прийнятті на роботу була техніка безпека, наказів не було. Квиток на літак придбала десь за тиждень, квиток придбав син. Літак літає - середа, субота, було 13 грудня. Для ОСОБА_8 квитки придбав син, вона віддала йому кошти. Це було перше близьке знайомство з ОСОБА_8 і ОСОБА_8 вона не просила її супроводжувати. Усі квитки прибав син під час її лікування. ОСОБА_14 перевіряла лікарняний, ОСОБА_16 зі всіма документами приходила на підпис. Лікарняні приходили з протоколами. Усі документи були у неї для підпису, вони попросили ОСОБА_17 підписати документи заднім числом. Вона відповідає усім вимогах для кандидата на посаду ректора. Також вказала, що вона бачила, що усі підписали, значить лікарняний вірний. Не було випадку коли вона їх не підписувала. Вона не зобов`язана перевіряти чи хворіла людина насправді. Лікарняний вона підписала після виходу з відпустки 18.12.2019, і своїм підписом фіксувала правильність записів граф листка непрацездатності, які заповнили інші особи і підстав для не підписання у неї не було. Про лист фонду щодо необґрунтованості продовження ОСОБА_8 лікарняного вона дізналася уже у відділі поліції. Пізніше вона питала чи утримали з ОСОБА_8 за лікарняний, з неї нічого не вирахували. Покидала межі країни вона у відпустці. В обвинувальному акті є недостовірні дані. Прокурор посилається на Положення коли вчинено це був коледж, фаховим він став після. У неї не було посадових обов`язків. Вона не має право підпису фінансової документів. Вона підписувала лікарняний лист останньою. 17 грудня 2019 вона ще була у відпустці, вийшла 18 грудня 2019 на роботу. Згідно Положення про педагогічний фаховий коледж він став фаховим в 2020 році.

Допитаний в судовому засіданні 16.02.2022 представник потерпілого Комунальний заклад вищої освіти «Хортицька національна навчально- реабілітаційна академія «Запорізької обласної ради (надалі КЗ ВО «ХННРА`ЗОР) ОСОБА_10 пояснила, що ними було виявлено, що 17.12.19 ОСОБА_8 було надано листок непрацездатності, відповідно до якого з 11.12. по 16.12.19 вона перебувала на лікарняному на амбулаторному лікування. Згодом стало відомо, що одночасно з виїздом ОСОБА_5 за кордон і ОСОБА_8 перебуваючи на лікарняному поїхала за кордон. Академія направила звернення до прикордонної служби, на що було відмовлено. Фонд соціального страхування ініціював перевірку у 9 лікарні, де був відкритий лікарняний. Там було встановлено порушення норм діючого законодавства, оскільки даний лікарняний був продовжений без присутності ОСОБА_8 . Академія вжила заходів та звернулися до поліції, щоб з`ясувати обставини справи. В рамках кримінальної справи було заявлено цивільний позов. Начальник юридичного відділу не має відношення до лікарняних. ОСОБА_5 як керівник підрозділу підписує табель і лікарняний. Представнику закладу не відомо чи стягувались з ОСОБА_8 неправомірно виплачені кошти. ОСОБА_5 особисто пояснювала, що вона була у відпустці. Лікарняний і протокол є підставою для нарахування допомоги по тимчасовій непрацездатності. Щодо покарання обвинуваченої у разі визнання її винною, покладається на розсуд суду.

Допитаний в судовому засіданні 16.02.2022 представник потерпілого Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Запорізькій області (надалі ФСС, Фонд соціального страхування) ОСОБА_11 пояснила, що ними було проведено перевірку у лікарні. Підставою для виплати є листок непрацездатності. Вони виплатили лікарняний ОСОБА_8 , потім дізнались, що директор знала, що ОСОБА_8 перебувала закордоном, а не на лікарняному. Особа фактично не хворіла. Неправильно був виданий лікарняний. Представнику ФСС не відомо чи вживались заходи для стягнення коштів. Щодо покарання обвинуваченої у разі визнання її винною, покладається на розсуд суду.

Допитаний у судовому засіданні 15.06.2022 року свідок сторони обвинувачення ОСОБА_12 пояснив, що працює у педагогічному коледжі. ОСОБА_5 оформила відпустку і повинна була їхати за кордон. У неї там син живе та у неї були проблеми із здоров`ям. Відпустка була не велика. Коли вона повернулась розповіла, що їй було дуже зле і вона попросила щоб її супроводжувала ОСОБА_8 . Більше він нічого не знає, оскільки він господарник до табелю ніякого відношення не маю. З ОСОБА_8 за поїздку не спілкувався. Брала ОСОБА_8 відпустки чі ні він не знає і до їх приїзду він взагалі не знав, що вона супроводжувала ОСОБА_5 .

Допитана у судовому засіданні 15.06.2022 року свідок сторони обвинувачення ОСОБА_13 пояснила, що працює у педагогічному коледжі і була головою комісії соціального страхування педагогічного коледжу. На зборах викладачів у лютому їм зачитали протоколи засідання вченої ради, що нібито ОСОБА_5 неправомірно використала лікарняний та нібито у цей час вона була на відпочинку. Її справа - подивитися чи вірно заповнений лікарняний, назва закладу, діагноз, підпис лікаря, порахувати кількість днів. В обов`язки входить проводити наради, щоб усі були обліковані і передані на оплату. На лікарняному вона ставить підпис, коли секретар порахує оплату днів. Вони перевіряють тільки правильність заповнення. Їй повідомили, що ОСОБА_5 неправомірно використала лікарняний, нібито будучи на лікарняному вона разом з ОСОБА_8 перебувала закордоном. Протокол комісії підписує вона, директор та секретар, фінансові виплати нараховуються через академію, коледж не має своєї окремої бухгалтерії. Директор ставить підпис після того, як вони перевірять правильність заповнення лікарняного.

Допитана у судовому засіданні 22.06.2022 року свідок сторони обвинувачення ОСОБА_14 пояснила, що працює у педагогічному коледжі. Лист непрацездатності завжди потрапляє до неї, вона перевіряє щоб усі дати були та вірно було заповнено. Після перевірки робить протокол та несе на підпис директору, потім протокол та лист непрацездатності передає у бухгалтерію. До протоколу вона додає лікарняний. Коли ОСОБА_5 не має протоколи підписує виконуючий обов`язки директора.

Допитана у судовому засіданні 22.06.2022 року свідок сторони обвинувачення ОСОБА_16 пояснила, що працює у педагогічному коледжі бухгалтером. Листи непрацездатності поступають до комісії соціального страхування в особі ОСОБА_14 , потім ОСОБА_14 надає їй лікарняний листи і згідно з ним, свідок проводить нарахування допомоги по тимчасовій непрацездатності, ставить підпис на листку непрацездатності. Відомості були підписані не ОСОБА_5 . Лист непрацездатності не є фінансовим документом. Пам`ятає, робили запит про перетин кордону, проте цей запит робила не вона.

Допитана у судовому засіданні 11.07.2022 року свідок сторони обвинувачення ОСОБА_15 пояснила, що працює у педагогічному коледжі. Щодо оформлення листів непрацездатності, вона має до них такий стосунок. Бухгалтер передає їй листи непрацездатності і вона зобов`язана там проставити страховий стаж хворого від цього залежить процент нарахування лікарняного. Коли вона його отримує, дивиться чи правильно він заповнений, правильне написання назви. В коледжі листи передаються ОСОБА_14 , вона там проставляє, з якого по яке число хворів працівник, в якому підрозділі людина працює, далі частина в лікарняному листі це її, вона має все заповнити проставити та поставити свій підпис. Свідок вказала, що вона відкриває трудову книжку і заповнює, скільки у людини страхований стаж. Ким був підписаний лікарняний ОСОБА_8 вона не пам`ятає. Також зазначила, що директор підписує листок непрацездатності вже після неї. Протокол комісії залишається у бухгалтера. Лікарняний свідок водієм передає в академію. Протокол комісії свідок не підписує. Комісія складає протокол, потім протокол підписує директор. Якщо свідок не ставить підпис їй повертають листок непрацездатності.

Допитана у судовому засіданні 11.07.2022 року свідок сторони обвинувачення ОСОБА_8 пояснила, що працювала на посаді викладача фізичного виховання у педагогічному коледжі Хортицької академії. Протягом грудня 2019 її стан здоров`я погіршився. У зимовий період відбувається загострення її хвороб. 11.12.2019 вона звернулась до лікаря та їй було відкрито лист непрацездатності. Повертаючи з лікарні, вона зустріла ОСОБА_5 , яка запитала чому у неї такий нездоровий вигляд, на що свідок пояснила про свої захворювання. ОСОБА_5 їй сказала, що може допомогти в консультації за кордоном. Свідок не замислюючись погодилась та вони полетіли у ОСОБА_18 , де вона проживала у сина ОСОБА_5 в квартирі. Він знає мову, допоміг записатися до лікарів. Там саме свідок дізналась чому саме ОСОБА_5 приїхала до сина - вона проходила курс терапії. ОСОБА_8 також пояснила, що їй потрібно було звернутись до лікаря і вона зателефонувала йому по відеозв`язку та сказала, що її стан здоров`я не покращився та лікар їй продовжив лікарняний. Сказав прийти 16.12.2019. 16.12.2019 вона прийшла особисто до лікаря та їй було закрито лист непрацездатності. 17.12.2019 року вона вийшла на роботу та відала секретарю лист непрацездатності. 15.01.2020 їй подзвонив в.о. керівника навчального закладу та сказав негайно зустрітись, це було дуже терміново. Вони зустрілись на Бородинському мікрорайоні і він повідомив, що по пліткам ОСОБА_7 донесли, що вона з ОСОБА_5 літали відпочивати за кордон. ОСОБА_7 була обурена цим і сказала написати пояснення. Він сказав, що ці пояснення недоречні та треба написати пояснення наступного змісту « ОСОБА_5 використовуючи свої службове становище примусила мене полетіти з нею за кордон», на що вона відмовилась таке писати. Наступного дня 16.01.2020 вона принесла пояснювальну, в якій було написано, що вона перебувала на лікарняному з 11.12. по 16.12.2019. Він сказав, що такі пояснення не влаштовує ОСОБА_7 . Десь через тиждень він повідомив, що її викликає ОСОБА_7 на бесіду в головний корпус. Через тиждень вона поїхала на бесіду та вирішила записати розмову на диктофон. ОСОБА_7 сказала їй: «..Ти не зробила як тебе просила, пиши за власним бажанням». Свідок відмовилась писати за власним бажанням, на що ОСОБА_7 їй сказала, що не «… не звільнишся сама, звільню по статі і роботи ти у місці не знайдеш». Потім почався психологічний тиск, її принижували, вона писала кожного дня пояснення, почали матеріально карати, вона не отримувала премію. У лютому 2021 року свідок написала заяву про звільнення за власним бажанням.

ОСОБА_8 також на уточнюючі питання учасників процесу, вказала, що 11.12. 2019 вона прийшла до лікарні взяла талончик до лікаря невролога. Вона консультувалася у приватних лікарів, того дня пішла до лікарні вранці та пішла до лікаря, у черзі була десь 3. ОСОБА_5 вже перебувала у відпустці, коли свідок її зустріла. Літак був десь о 19-00 годині. До ОСОБА_19 вони їхали до машині. Коли виїжджала за кордон, лікаря не повідомляла. Дзвонила лікарю поскайпу. О котрій годині вона повернулась не пам`ятає. 16.12.2019 вона закривала лікарняний. Прилетіли вони до Києва, повертались також на авто. Вказала також, що проходить лікування у холодний період часу. Лікарняний принесла секретарю у приймальні директора. Чи була ОСОБА_5 17 числа чи ні не пам`ятає. ОСОБА_5 вона побачила у літаку, до м. Запоріжжя вони повертались окремо. Хто підписував лікарняний вона не знає. З листом соцстрахування її не ознайомлювали, вона про це і не знала. ОСОБА_5 вона не говорила, що вона на лікарняному, вона і не питала.

Допитана у судовому засіданні 11.07.2022 року свідок сторони обвинувачення ОСОБА_7 пояснила, що працює ректором Хортицької академії. Директор ОСОБА_5 перебуваючи у відпустці з ОСОБА_8 знаходились за кордоном в той час, коли ОСОБА_8 перебувала на лікарняному та не мала права перебувати за кордоном. Лікарняний за її запитом перевірив Фонд соціального страхування. Лікарняний був виданий без присутності ОСОБА_8 по дзвінку. Після приїзду із за кордону ОСОБА_5 підписала лікарняний лист, чим, як вважає свідок, порушила свої службові обов`язки, що призвело до розкрадання бюджетних коштів. Зі своєї сторони свідок робила усе щоб отримати правду, оскільки обуренні працівники прагнули дізнатися правду. Правда в тому, що ОСОБА_5 знала, шо ОСОБА_8 знаходиться на лікарняному. Свідок запитала ОСОБА_8 де вона була під час лікарняного, чому дозволила собі виїзд за кордон, на що вона відповіла: «Я знаходилась на лікарняному». Після того, свідок затребувала пояснень від директора коледжу та задала питання, чому вона як керівник підрозділу підписала лікарняний ОСОБА_8 , знаючи, що вона перебувала за кордоном. На що конкретної відповіді ОСОБА_5 не дала, зазначивши, що вона як керівник підрозділу має право підписувати лікарняний. Свідок вдруге запитала ОСОБА_5 , на що надійшла пояснювальна записка такого змісту «… На усну вимогу ректора пояснення факту підпису листа непрацездатності ОСОБА_8 мною особисто вже надані пояснення ректору, однак пояснювальний лист не задовільнив ректора ОСОБА_20 . 19.05 мною у такий то час у присутності проректора та секретаря ректор академії усно вимагала надати пояснення що до мого перебування за кордоном з ОСОБА_21 …». Двічі були наданні неправдиві відомості і вона була вимушена звернутись до прикордонних органів, однак їй не надано було відповідь та вона була вимушена була звернутись до Фонду соціального страхування. Лист непрацездатності ОСОБА_5 підписала після повернення з відпустки. Обов`язки ОСОБА_5 регулюються Положенням, контрактом, посадові обов`язки прописані в контракті. ОСОБА_5 призначена на посаду 3 роки тому, з контрактом ознайомлена під підпис. ОСОБА_5 вела табель робочого часу. Якщо людина хворіє вона повинна бути у ліжку. Свідок не знає, чим передбачена заборона виїзду за кордон під час лікарняного. У неї не було підстав для відрахування з ОСОБА_8 коштів за лікарняний. Фонд соціального страхування свідка повідомив, що лікар казав ОСОБА_8 не з`являлась до лікаря. Особисту зустріч з ОСОБА_8 мала один раз.

Допитаний у судовому засіданні 25.08.2022 року свідок сторони обвинувачення ОСОБА_17 пояснив, що ОСОБА_5 їздила на лікування та ОСОБА_8 їздила за кордон. Про це він дізнався від колег. Коли ОСОБА_5 була у відпустці, він був виконуючим обов`язки директора. Сам лікарняний він не підписував, коли комісія принесла список, він був в переліку, і йому секретар сказав, що ОСОБА_5 вже його підписала. Самого лікарняного він не бачив. ОСОБА_14 сказала, що його підписала ОСОБА_5 ОСОБА_5 та ОСОБА_8 були відсутні однаковий період часу. Він підписав протокол в день коли ОСОБА_5 вийшла на роботу, але датований протокол був на день раніше. Комісія перевіряє лікарняні, щоб він був заповнений за нормами, щоб він був оригіналі. У нього на має обов`язків перевіряти законність лікарняного . Коли саме йому принесли протокол комісії на підпис не пам`ятає. Він також знає, що проводились службові перевірки. З наслідками перевірки його не ознайомлювали. Це булі останні паперові лікарняні, які він підписував. Свідок також вказав, що він засвідчує, що людина хворіла та вийшла на роботу та їй потрібно виплатити лікарняний. Свідок вказав також, що не пам`ятає зустрічався він з ОСОБА_8 на Бородинському районі чи ні. Комісія усе перевіряє, він підписує протокол засідання комісії і не було такого щоб він не підписав протокол. Свідку не відомо якими документами саме регулюються повноваження підписувати протоколи, фінансові документи він і не підписує. Документ - протокол засідання комісії був підготовлений 17.12.19, але не встигли підписати, тому він підписав його наступного дня, це було одноразово. Практики підписувати заднім числом не має.

Крім показань допитаних вищезазначених свідків та представників потерпілих, у судовому засіданні безпосередньо досліджені і усі письмові та речові докази, долучені прокурором в підтвердження пред`явленого ОСОБА_5 обвинувачення:

-копія листа Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування у Запорізькій області від 12.03.2020 №02-08-1046 на ім`я ректора КЗ ВО «ХННРА» ЗОР на вих. 01-14/81 від 23.01.2020 , згідно до якого з метою підтвердження інформації про перетин державного кордону ОСОБА_8 , Управлінням здійснено запит до Державної прикордонної служби (лист від 28.01.2020 № 02-08-471). Після отримання відповіді від Державної прикордонної служби України, в Комунальному некомерційному підприємстві «Міська лікарня №. 9» Запорізької міської ради, відповідно до наказу Управління, проведена позапланова перевірка з питання обґрунтованості видачі листка непрацездатності серії АДУ № 602846 виданого ОСОБА_8 , про що складено довідку про позапланову перевірку від 04.03.2020. Перевіркою встановлено, що за встановленим діагнозом, хвора визнана лікарем непрацездатною, їй видано листок непрацездатності серії АДУ № 602846 з 11.12.2019 по 13.12.2019 з призначенням явки на 13.12.2019. В цей день хвора на прийом не з`явилась, проте, на підставі телефонної розмови з хворою, без особистого огляду, в порушення п. 1.7 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 № 455, листок непрацездатності був продовжений з 14.12.2019 по 16.12.2019 з призначенням явки на 16.12.2019. Отже, згідно даних первинної медичної та облікової документації продовження листка непрацездатності серії АДУ №602846 з 13.12.2019 по 16.12.2019 ОСОБА_8 у філії № 1 поліклінічного відділення Комунального некомерційного підприємства «Міська лікарня № 9» Запорізької міської ради необґрунтовано. Таким чином, підстави для призначення допомоги по тимчасовій непрацездатності (здійснення оплати перших п`яти днів тимчасової непрацездатності за рахунок коштів роботодавця) по листку непрацездатності серії АДУ № 602846, за період з 13.12.2019 по 16.12.2019, відсутні.

-Відомості інформаційної бази АРКАН ЦП щодо перетину кордону України ОСОБА_5 в період з 01.12.2019 по 01.12.2020 року надані за запит слідчого, з яких вбачається що ОСОБА_5 виїхала за державний кордон України 11.12.2019 о 18:09, в`їхала в Україну 16.12.2019 року о 01:53;

-Відомості інформаційної бази АРКАН ЦП щодо перетину кордону України ОСОБА_8 в період з 01.12.2019 по 01.12.2020 року надані за запит слідчого, з яких вбачається що ОСОБА_8 виїхала за державний кордон України 11.12.2019 о 18:09, в`їхала в Україну 16.12.2019 року о 01:54;

-Відомості ЦОСІ Державної прикордонної служби України №91-20829/0/15-21-вих від 08.06.2021 на запит слідчого, згідно до яких надано витяг з наявної у бази даних інформацією щодо перетинання державного кордону України у період з 11.12.2019 року по 16.12.2019 року громадянами України: Пункт пропуску: Київ (Жуляни) 11.12.2019 року 18:09 виїзд ОСОБА_5 ; характеристика ТЗ 6223 Київ Копенгаген; Пункт пропуску: Київ (Жуляни) 16.12.2019 01:53 в`їзд ОСОБА_5 , характеристика ТЗ 6224 Київ Копенгаген; Пункт пропуску: Київ (Жуляни) 11.12.2019 року 18:09 виїзд ОСОБА_8 , характеристика ТЗ 6223 Київ Копенгаген; Пункт пропуску: Київ (Жуляни) 16.12.2019 01:54 в`їзд ОСОБА_8 , характеристика ТЗ 6224 Київ Копенгаген

- Вилучені на підстави ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 15.03.2021 року за протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 18.03.2021 року документи педагогічного коледжу КЗВО`ХННР» ЗОР на яких наявний підпис ОСОБА_5 у період з 01.06.2019 року по 31.12.2019 року в оригіналі;

-Вилучені на підстави ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 15.03.2021 року за протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 19.03.2021 року оригінали документів, які знаходяться у володінні Комунального закладу вищої освіти «Хортицька Національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, розташованого за адресою: м. Запоріжжя, вул. Наукове Містечко, 59, а саме: Лист тимчасової непрацездатності ОСОБА_8 серії АДУ№ 6028456 від 16.12.2019; протокол №14 засідання комісії соціального страхування педагогічного коледжу КЗВО «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» ЗОР від 17.12.2019 року, заява розрахунок, табель обліку використання робочого часу та підрахунку заробітку, які постаноою слідчого від 20.05.2021 року визнані речовими доказами.

- Вилучені на підстави ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 10.06.2021 року за протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 16.06.2021 року оригінали документів, які перебувають у володінні КНП «Міська лікарня № 9» ЗМР, що розташоване за адресою: м. Запоріжжя, вул. Щаслива/Дудикіна,1/6, а саме: журнал реєстрації листів непрацездатності форма 036/о; відомість обліку відвідувань пацієнтів первинна облікова документація форма 039/о; графік роботи, затверджений директором КНП.

-Висновок експерта від 05.08.2021 № СЕ-19/108-21/85000-ПЧ згідно якого, встановлено, що підпис, який міститься в графі «Прізвище і підпис керівника» в листку непрацездатності серії АДУ№ 602846, заповненому на ім`я ОСОБА_8 виконаний ОСОБА_5 .

Окрім того, прокурором до матеріалів справи долучені і в судовому засіданні досліджені: витяг з ЄДРД № №0002501 від 21.11.2020, посадова інструкція керівника фізичного виховання педагогічного коледжу КЗ ВО`ХННРА`ЗОР, з якою ознайомилася ОСОБА_8 , наказ від 27.08.2018 № 173/к про прийняття ОСОБА_8 викладачем фізичного виховання з 28.08.2018 року, наказ від 16.12.2020 №553 про розірвання контракту та звільнення з посади директора педагогічного фахового коледжу ОСОБА_5 , згідно якого розірвано з 16.12.2020 року контракт із ОСОБА_5 , рішення ЗОР №12 від 24.10.2019 про затвердження Статуту (нової редакції) КЗВО «ХННРА «ЗОР», Статут КЗ ВО «ХННРА «ЗОР» (нова редакція), контракт з директором педагогічного коледжу КЗВО «ХННРА «ЗОР» від 30.11.2018 року, положення про педагогічний коледж комунального вищого навчального закладу «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, наказ від 29.10.2018 № 320/к про призначення ОСОБА_5 на посаду директора педагогічного коледжу КЗВО «ХННРА «ЗОР» з 30.10.2018 року шляхом укладення з нею контракту строком на 5 років; посадова інструкція директора педагогічного фахового коледжу КЗ ВО`ХННРА`ЗОР, з якою ознайомилася Лопатинська 26.11.2020, які згідно із постановою слідчого визнані речовими доказами і долучено до матеріалів провадження.

Вищенаведені докази за їх аналізом у сукупності свідчать про факти, які суд встановлює на їхній підставі.

Зокрема, з урахуванням пояснень обвинуваченої та свідків, суд вважає встановленими обставинами і таким, що підтверджені зібраними вищенаведеними письмовими доказами те, що наказом ректора № 320/к від 29.10.2018 ОСОБА_5 з 30.10.2018 р було призначено на посаду директора педагогічного коледжу комунального закладу вищої освіти «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради (надалі ПК КЗ ВО «ХННРА`ЗОР).

24.10.2019 рішенням Запорізької обласної ради затверджено Статут КЗ ВО «ХННРА» На підставі вказаного статуту, засіданням вченої ради комунального вищого навчального закладу «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» ЗОР.

30.08.2018 року затверджено Положення про педагогічний коледж КЗ ВО «ХННРА`ЗОР Згідно з п. 5.3.12. зазначеного Положення директор Коледжу в межах наданих йому повноважень: Організовує діяльність Коледжу, Видає накази та розпорядження, дає доручення, в межах своєї компетенції, обов`язкові для виконання всіма учасниками освітнього процесу Коледжу, Організовує виконання працівниками Коледжу приписів нормативно- розпорядчої документації, Створює належні умови для якісної організації освітнього процесу та високоефективної праці співробітників, забезпечує дотримання працівниками та студентами законодавства про працю, правил внутрішнього трудового розпорядку і трудової дисципліни, правил та норм охорони праці, безпеки праці, пожежної безпеки, Організовує побутове обслуговування учасників освітнього процесу та інших працівників Коледжу.

30.11.2018 ОСОБА_5 уклала з КЗ ВО «ХННРА» в особі ректора ОСОБА_7 , контракт на роботу в КЗ ВО «ХННРА» ЗОР на посаді директора педагогічного коледжу, строком на 5 років.

Наказом від 16.12.2020 №553 розірвано з 16.12.2020 контракт з ОСОБА_5 та звільнено ОСОБА_5 з посади директора фахового педагогічного коледжу КЗ ВО «ХННРА`ЗОР з 16.12.2020 року на підставі п. 8 ст.36 КЗпП (т.1 а.к.п103).

Вказані обставини встановлені з вилучених у встановленому законом порядку документів, які долучено прокурором до матеріалів кримінального провадження.

З пояснень учасників процесу під час судових засідань та даних Єдиного державного реєстру судових рішень (https://reestr.court.gov.ua/Review/102465945) встановлено, що оприлюднено рішення Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 13.12.2021 року, яке набрало законної сили 13.01.2022, яким визнано незаконним та скасовано накази КЗ ВО «ХННРА`ЗОР № 509 від 23.11.2020 року «Про оголошення догани ОСОБА_22 , №533 від 08.12.2020 року, № 539 від 10.12.2020 року «Про оголошення догани ОСОБА_22 », № 551 від 16.12.2020 року «Про оголошення догани директору педагогічного фахового коледжу ОСОБА_22 »,.№ 553 від 16.12.2020 року «Про розірвання контакту та звільнення з посади директора педагогічного фахового коледжу ОСОБА_23 ». Поновлено ОСОБА_5 на посаді директора педагогічного фахового коледжу КЗ ВО «ХННРА`ЗОР з 17.12.2020 року. Стягнуто з КЗ ВО «ХННРА`ЗОР на користь ОСОБА_5 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період із 17.12.2020 року по 13.12.2021 року у розмірі 359 902 грн. 56 коп., з відрахуванням податку та обов`язкових платежів і зборів, з якої податок і збори підлягають відрахуванню при сплаті. Стягнуто з КЗ ВО «ХННРА`ЗОР на користь ОСОБА_5 моральну шкоди у розмірі 5000 грн. В задоволенні решти позовних вимог про стягнення моральної шкоди у визначеному позивачем розмірі, про скасування наказів № 505 від 10.11.2020 року, № 507 від 23.11.2020 року - відмовлено.

Згідно зі ст. 364 КК України, службовими особами є особи, які постійно чи тимчасово здійснюють функції представників влади, а також обіймають постійно чи тимчасово на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форми власності посади, пов`язані з виконанням організаційно- розпорядчих чи адміністративно-господарських обов`язків, або виконують такі обов`язки за спеціальним повноваженням.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 , як директор педагогічного коледжу комунального закладу вищої освіти «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, обіймала посаду, пов`язану з виконанням організаційно- розпорядчих та адміністративно-господарських функцій. Тобто, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, є службовою особою.

Вищевказаними належними доказами також підтверджується факт перебування за державним кордоном України ОСОБА_5 та ОСОБА_8 у період з 11.12.2019 по 16.12.2019 року, і ці обставини не заперечуються ані обвинуваченою ОСОБА_5 , ані свідком ОСОБА_8 під час їх допиту в судовому засіданні.

17 грудня 2019 року вчителем фізичного виховання педагогічного коледжу ОСОБА_8 було надано до відділу кадрів листок непрацездатності серії АДУ № 602846, виданий Комунальним некомерційним підприємством «Міська лікарня №9» Запорізької міської ради.

Згідно листка непрацездатності серії АДУ № 602846, виданого Комунальним некомерційним підприємством «Міська лікарня №9» Запорізької міської ради, ОСОБА_8 перебувала з 11.12.2019 по 13.12.2019 та з 14.12.2019 по 16.12.2019 року за амбулаторному лікуванні. Стати до роботи 17.12.2019 року. (т.1 а.к.п155).

Також встановлено, що ОСОБА_5 у невстановлений час при невстановлених обставинах, підписала офіційний документ у графі «прізвище і підпис керівника», а саме листок тимчасової непрацездатності серії АДУ№ 602846 ОСОБА_8 від 11.12.2019 року, яка працює КЗ ВО «ХННРА`ЗОР м.Запоріжжя, вул. Наукового містечка, 59, що не заперечується ОСОБА_5 і підтверджено висновком експерта від 05.08.2021 № СЕ-19/108-21/85000-ПЧ.

Згідно протоколу №14 засідання комісії соціального страхування педагогічного коледжу КЗ ВО «ХННРА» ЗОР від 17.12.2019 року, за підписом голови комісії ОСОБА_13 та в.о. директора ОСОБА_17 комісією вирішено призначити допомогу по тимчасовій непрацездатності 7 працівникам коледжу, у тому числі і ОСОБА_8 (т.1 а.к.п157-162)

19.12.2019 КЗ ВО «ХННРА» ЗОР до Запорізького відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Запорізькій області подано заяву-розрахунок за підписом керівника установи ОСОБА_7 та головного бухгалтера ОСОБА_24 щодо 7 працівників коледжу, у тому числі щодо ОСОБА_8 - 3182,16 грн 16 коп. період з 11.12.2019 по 16.12.2019 на підставі листка непрацездатності АДУ № 602846 з додатками у тому числі і табелем обліку використання робочого часу за грудень 2019 року за підписом ОСОБА_17 та ОСОБА_7 (т.1 а.к.п157-162)

На підставі вищезазначених доказів та згідно листка тимчасової непрацездатності АДУ № 602846 встановлено, що ОСОБА_8 перебувала на лікарняному 6 днів.

У відповідності до вимог Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» перші 5 днів тимчасової непрацездатності ОСОБА_8 було оплачено КЗ ВО «ХННРА» ЗОР за рахунок коштів обласного бюджету (у розмірі 2637,25 грн.,) та власних коштів КЗ ВО «ХННРА» ЗОР (у розмірі 14,55грн.). КЗ ВО «ХННРА» ЗОР за один день тимчасової непрацездатності ОСОБА_8 було профінансовано Запорізьким відділенням ФСС 22.01.2020 у розмірі 530,36 грн. Вказану суму КЗ ВО «ХННРА» ЗОР виплачено ОСОБА_8 30.01.2020 року .

Вказані обставини встановлені належними і допустимими доказами, які відповідають вимогам, передбаченим ст. 85,86 КПК України і не спростовуються сторонами кримінального провадження.

Разом із тим, суд визнає неналежним доказом долучену до матеріалів провадження Посадову інструкцію директора педагогічного фахового коледжу КЗ ВО «ХННРА`ЗОР (дата затвердження відсутня, затверджено ОСОБА_7 як ректором КЗ ВО «ХННРА»), з якою ознайомлена ОСОБА_5 згідно примітки - 26.11.2020 року (т.1 а.к.п.121-124), з огляду на те, що як було з`ясовано під час судового розгляду «Педагогічний коледж» у 2020 році, тобто вже після події інкримінованого злочину став «Педагогічний фаховий коледж». З офіційного сайту КЗ ВО «ХННРА» https://khnnra.edu.ua/wpcontent/uploads/2020/06/Polozhennya -pro-pedagogichnij-fahovij-koledzh.pdf встановлено, що згідно з рішенням Вченої ради від 28.05.2020 року (протокол №8) встановлено, що педагогічний коледж КЗ ВО «ХННРА`ЗОР перейменований у педагогічний фаховий коледж комунального закладу вищої освіти «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради. Наказом ректора Хoртицькoї нaцioнaльнoї aкaдемiї від 28.05.2020 року № 159, введенo в дiю 28 травня 2020 року Положення про педагогічний фаховий коледж комунального закладу вищої освіти «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради.

З огляду на ті обставини, що Посадова інструкція директора педагогічного фахового коледжу, з якою ознайомилася ОСОБА_5 згідно її підпису 26.11.2020 року, тобто через майже рік після підписання листка тимчасової непрацездатності ОСОБА_8 , створена щонайменше після перейменування коледжу та введенню в дію Положення про фаховий коледж 28 травня 2020 року, отже не могла існувати на час підписання листка непрацездатності ОСОБА_8 , а відтак це Положення не підтверджує існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, як того вимагає ст. 85 КПК України, а тому є неналежним доказом у даному провадженні.

Оцінюючи інші докази, суд керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом», яке повинно випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою та встановлює таке.

Надаючи оцінки показам представників потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , суд встановлює, що вказані свідки та представники потерпілих, окрім процедури оформлення виплат за листками непрацездатності, факту існування листка непрацездатності ОСОБА_8 , порядку його перевірки та підстав для призначення допомоги під час тимчасової непрацездатності, підтримання заявлених цивільних позовів, належних показів щодо предмету доказування по даному провадженню, а саме наявність в діях ОСОБА_5 прямого умислу на видачу завідомо неправдивого офіційного документу, видачу завідомо неправдивого офіційного документу, обізнаність ОСОБА_5 з фактом перебування ОСОБА_8 на час поїздки за кордон на лікарняному не підтвердили, отже ці свідки обвинувачення не підтвердили ані наявності об`єктивної сторони кримінального правопорушення інкримінуємого ОСОБА_25 , ані наявність інкримінованого органом досудового розслідування з її боку прямого умислу.

Факт проставляння підпису на листку непрацездатності ОСОБА_8 саме ОСОБА_5 ніким з учасників процесу і не оспорюються.

Із пояснень свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_16 , ОСОБА_15 , ОСОБА_13 , встановлено, що листок непрацездатності спочатку отримує ОСОБА_14 , яка його перевіряє на вірність заповнення, складає протокол та надає ОСОБА_16 , яка проводить нарахування допомоги по тимчасовій непрацездатності, ставить підпис на листку непрацездатності. Бухгалтер ОСОБА_16 передає листи непрацездатності ОСОБА_15 , яка проставляє страховий стаж хворого та дивиться чи правильно він заповнений. Директор підписує листок непрацездатності вже після ОСОБА_15 ОСОБА_14 після перевірки складає протокол засідання комісії з соціального страхування та передає на підпис директору, після чого протокол засідання комісії соціального страхування разом із листом непрацездатності передає у бухгалтерію.

Таким чином, із показів вказаних свідків встановлено, що згідно усталеному порядку в коледжі директор коледжу підписує листок тимчасової непрацездатності після того, як свій підпис поставить ОСОБА_14 , ОСОБА_16 , ОСОБА_15 , тобто після того, як його буде перевірено щонайменше трьома працівниками коледжу. У подальшому директор або виконуючий обов`язки директора підписує протокол засідання комісії з соціального страхування після того як комісія соціального страхування перевірять правильність заповнення листа непрацездатності та його підпише голова комісії ОСОБА_13 .

Суд вважає, що покази свідків в цій частині істотних суперечностей не мають, встановлюють усталену загальну процедуру надання листа тимчасової непрацездатності та оформлення відповідних виплат, разом із тим, жодний зі вищенаведених свідків не навів обставин саме щодо листа тимчасової непрацездатності серії АДУ№ 602846 виданого 11.12.2019 року та обставини підписання цього листка ОСОБА_5 , тому пояснення цих свідків приймають судом до уваги лише в частині встановлення процедури оформлення факту перебування працівника на лікарняному. В іншій частині покази цих свідків визнаються судом неналежним доказом.

Щодо показів свідка ОСОБА_17 , то суд вважає належним доказом його пояснення, які узгоджуються із іншими доказами у справі і поясненнями вищенаведених свідків, зокрема ті показання, що під час перебування ОСОБА_5 у відпустці, він був виконуючим обов`язки директора. Сам лікарняний він не підписував, коли комісія принесла список, він був в переліку, і йому секретар сказав, що ОСОБА_5 вже його підписала. ОСОБА_14 сказала, що його підписала ОСОБА_5 .

Іншу частину показів ОСОБА_17 суд визнає неналежним та недостовірним доказом, оскільки на більшу частину питань він заначив, що не пам`ятає або не знає, а в частині тих показів, що «він підписав протокол в день коли ОСОБА_5 вийшла на роботу, але датований протокол був на день раніше. Документ - протокол засідання комісії був підготовлений 17.12.19, але не встигли підписати, тому він підписав його наступного дня, це було одноразово. Практики підписувати заднім числом не має.», то ці покази суд визнає відображеними спотворено, оскільки, на думку суду, вказаний свідок побоюючись притягнення до відповідальності умисно замовчує або перекручує суттєві обставини, що свідчить про їх необ`єктивність.

Суд також звертає увагу, що показання свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , щодо обставин, які підлягають доказуванню у цьому провадженні, на думку суду, не можуть бути визнані об`єктивними, з огляду на ті обставини, що усі ці свідки на час їх допиту в суді продовжували працювати у коледжі і могли замовчувати або перекручувати суттєві обставини, побоюючись за власну трудову діяльність у вказаному закладі.

Оцінюючи покази свідка ОСОБА_8 суд зазначає, що вказаний свідок частково підтвердив обставини, які викладені в обвинувальному акті і ніким не оспорюються, зокрема, щодо того, що вона працювала на посаді викладача фізичного виховання у педагогічному коледжі КЗ ВО «ХННРА`ЗОР і з 11.12.2019 року по 16.12.2019 року перебувала на лікарняному та з 11.12.2019 року по 16.12.2019 року перебувала за державним кордоном України, 17.12.2019 року вона вийшла на роботу та відала секретарю у приймальні директора лист непрацездатності. Вказані пояснення узгоджуються із іншими зібраним у справі письмовими доказами та показами свідків, в тій частині показів, які беруться судом до уваги, а тому суд вважає їх належними доказами.

Також, хоча ОСОБА_8 надала послідовні і взаємоузгоджені із показами ОСОБА_5 пояснення щодо інших обставин, разом із тим, з огляду на характер стосунків цього свідка з обвинуваченою, а також тих обставин, що свідок ОСОБА_8 є особою, яка безпосередньо заінтересована у результаті розгляду справи, оскільки може бути притягнута до відповідальності за дії пов`язані із отриманням та наданням роботодавцю листка тимчасової непрацездатності обґрунтованість якого є спірною та отриманням за ним грошової допомоги і побоюючись притягнення до кримінальної відповідальності може умисно замовчувати чи перекручувати суттєві обставини, що ставить під сумнів об`єктивність її свідчень, а тому до іншої частини її показів суд ставиться критично і не бере до уваги покази цього свідка щодо оформлення, продовження листка непрацездатності, щодо поїздки за межі кордону України. Не підтвердженими жодним доказом, як і самими свідками ОСОБА_7 та ОСОБА_17 , також є і покази ОСОБА_8 щодо тиску на неї з боку ректора, розмова зі ОСОБА_17 , а тому ці покази судом також відхиляються.

Щодо показів свідка ОСОБА_7 , то її покази не можуть бути прийнятті судом як прямий доказ вини ОСОБА_5 , так як свідок ОСОБА_7 є зацікавленою особою і фактично виступає ініціатором притягнення до кримінальної відповідальності ОСОБА_5 , про що вона зазначила під час її допиту та відповідно заінтересована в результатах цього розгляду. Крім вищенаведеного, суд також враховує характер стосунків цього свідка із обвинуваченою з огляду на наявність судового рішення за позовом ОСОБА_5 , відповідачем в якому був заклад, ректором в якому є свідок ОСОБА_7 , яким визнано незаконними та скасовані наказу про притягнення ОСОБА_5 до дисциплінарної відповідальності та про звільнення ОСОБА_5 з посади директора коледжу, а ОСОБА_5 поновлено на посаді та стягнуто кошти, яке ухвалено судом 13.12.2021 року, тобто до допиту свідка ОСОБА_7 в суді 11.07.2022 року, що, на думку суду, у сукупністю з показами обвинуваченої, свідчить про наявність між свідком та обвинуваченою неприязних стосунків і підстав для обмови обвинуваченої, та як наслідок, необ`єктивність показів цього свідка, а тому до показів цього свідка в цілому суд відноситься критично.

Покази свідка ОСОБА_12 суд визнає неналежним доказом відповідно до ст. 85 КПК України, оскільки його пояснення не підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інші обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

Відповідно до ст.91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: у тому числі подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення.

Обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, у відповідності до положень ч. 1 ст. 92 КПК України, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Підставою для кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад передбаченого КК України злочину, тобто наступні елементи: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона злочину.

Так, предметом злочину за ст. 366 КК України є офіційний документ, визначення якого наведено у примітці до ст. 358 КК, згідно з якою офіційним визнається документ, який відповідає таким ознакам: 1) змістом такого документа повинна бути певна інформація (дані, відомості, свідоцтва, показання); 2) ця інформація має бути зафіксована на будь-якому матеріальному носії (папері, магнітній, кіно-, відео- або фотоплівці, дискеті тощо); 3) документ, який містить таку інформацію, повинен складатися з дотриманням визначених законом форм (довідка, наказ, розпорядження, протокол, постанова тощо) і мати передбачені законом реквізити (бланк, штамп, печатка, підпис тощо); 4) інформація, яка міститься в документі, повинна підтверджувати чи посвідчувати певні події, явища або факти, які спричинили чи здатні спричинити наслідки правового характеру, або може бути використана як документи - докази у правозастосовчій діяльності; 5) документ має бути складеним, виданим чи посвідченим повноважними (компетентними) особами органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, юридичних осіб незалежно від форми власності та організаційно-правової форми, а також окремими громадянами, у тому числі самозайнятими особами, яким законом надано право у зв`язку з їх професійною чи службовою діяльністю складати, видавати чи посвідчувати певні види документів.

Об`єктивна сторона злочину за ст.366 КК України характеризується активною поведінкою - діями, які полягають у перекручуванні винним істини в офіційних документах чи у видачі неправдивих офіційних документів шляхом використання для цього свого службового становища.

За частиною 1 ст. 366 КК карається злочин із формальним складом, який визнається закінченим з моменту вчинення хоча б однієї з таких альтернативно передбачених у диспозиції дій, незалежно від того, чи спричинили ці дії які-небудь наслідки і чи був використаний підроблений документ, як: а) складання неправдивого офіційного документа; б) видача неправдивого офіційного документа; в) внесення до офіційного документа неправдивих відомостей; г) інше підроблення офіційного документа .

Такий злочин виявляється тільки в активній поведінці службової особи і може бути вчинений однією з декількох альтернативно передбачених у ч. 1 ст. 366 КК України дій.

На ознаки складу цього злочину в діях обвинуваченого вказують вчинення підпису під заздалегідь для обвинуваченого неправдивої інформації, що містить ознаки внесення службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей.

Видача неправдивих документів означає надання (передачу) його фізичним або юридичним особам або випуск для використання такого документа, зміст якого повністю або частково не відповідає дійсності і який був складений або службовою особою, яка його видала, або іншою службовою особою.

Видача неправдивого документа матиме місце й у тому випадку, якщо документ був складений приватною особою, але потім був засвідчений службовою особою і виданий нею іншим фізичним чи юридичним особам від імені тієї організації, яку представляє службова особа, що видала цей документ.

Кримінальне правопорушення вважається закінченим при видачі документа - з моменту його передачі зацікавленій особі.

Суб`єктом службового підроблення може бути будь-яка службова особа (частини 3 і 4 ст. 18 КК) незалежно від того, у публічній чи в приватній сфері службової діяльності вчинюється цей злочин.

Суб`єктивна сторона службового підроблення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК, характеризується тільки прямім умислом, про що свідчить вказівка законодавця на завідомість неправдивих відомостей і документів, бо винний діє завідомо, тобто усвідомлює неправдивий характер тих відомостей, що вносяться ним до офіційних документів, або усвідомлює, що документ, який він видає, повністю чи частково не відповідає дійсності (є неправдивим).

Мотиви та мета службового підроблення можуть бути різними і на кваліфікацію не впливають. У цілому злочин є умисним.

Внесення до документів відомостей, неправдивий характер яких службова особа не усвідомлює, чи видачадокумента, невідповідність дійсності якого нею не усвідомлюється, виключає склад службового підроблення і за наявності необхідних умов може бути кваліфіковане за ст. 367 КК.

Наведене означає, що предметом доказування в цій справі в контексті вимог ст. 91 КПК України є з`ясування, чи є документ, що підданий підробці, офіційним в розумінні ст. 366 КК України, чи є завідомо неправдивими відомості, внесені в офіційний документ, або чи є завідомо неправдивим сам офіційний документ та чи вчинене діяння службовою особою і чи вчинене воно умисно.

Так, судом встановлено, що листок тимчасової непрацездатності згідно до примітки ст. 358 КК України є офіційним документом, який є підставою для звільнення від роботи у зв`язку з непрацездатністю та з матеріальним забезпеченням застрахованої особи в разі тимчасової непрацездатності, вагітності та пологів.

З`ясовуючи чи є завідомо неправдивими відомості, внесені в офіційний документ, або чи є завідомо неправдивим сам офіційний документ та чи вчинене діяння службовою особою і чи вчинено воно умисно, за результатами судового розгляду встановлено таке.

Встановлюючи наявність повноважень та обов`язків ОСОБА_5 , як директора фахового педагогічного коледжу на перевірку відповідності дійсності повністю або частково зазначеної у листку тимчасової непрацездатності інформації, суд враховує такі нормативно-правові акти, які регулюють зазначену галузь правовідносин.

Так, відповідно до Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої Наказом Міністерства охорони здоров`я України 13.11.2001 N 455 в редакції станом на грудень 2019 року право видачі листків непрацездатності надається: 1.4.1. Лікуючим лікарям державних і комунальних закладів охорони здоров`я. 1.4.2. Лікуючим лікарям стаціонарів протезно-ортопедичних установ системи Міністерства праці та соціальної політики України. 1.4.3. Лікуючим лікарям туберкульозних санаторно-курортних закладів. 1.4.4. Фельдшерам у місцевостях, де відсутній лікар, а також на плаваючих суднах. Список цих фельдшерів затверджується щороку органами охорони здоров`я.1.4.5. Лікуючим лікарям закладів охорони здоров`я незалежно від форми власності та лікарям, що провадять господарську діяльність з медичної практики як фізичні особи - підприємці. 1.6. Видача документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність здійснюється лікуючим лікарем (фельдшером) при пред`явленні паспорта чи іншого документа, який засвідчує особу непрацездатного і не може бути платною послугою в закладах охорони здоров`я незалежно від форми власності. 1.7. Видача та продовження документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність, здійснюються тільки після особистого огляду хворого лікуючим лікарем (фельдшером), про що робиться відповідний запис у медичній карті амбулаторного чи стаціонарного хворого з обґрунтуванням тимчасової непрацездатності.

Питання заповнення листка непрацездатності визначеного Інструкцією про порядок заповнення листка непрацездатності, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України, Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України 03.11.2004 № 532/274/136-ос/1406 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 17 листопада 2004 р. за № 1456/10055.4 (далі - Інструкція № 532).

Листок непрацездатності (далі - ЛН) - це багатофункціональний документ, який є підставою для звільнення від роботи у зв`язку з непрацездатністю та з матеріальним забезпеченням застрахованої особи в разі тимчасової непрацездатності, вагітності та пологів.

Цією інструкцією передбачено заповнення лицьового боку листка непрацездатності лікуючим лікарем або молодшим медичним працівником з медичною освітою. Зворотний бік бланка ЛН заповнюється за місцем роботи застрахованої особи.

Щодо заповнення зворотного боку листка непрацездатності, то зазначена Інструкція не містить певний порядок його заповнення.

Так, відповідно до Інструкції № 532 правому нижньому полі ЛН у графі "Примітка:" лікарем здійснюються такі записи: 4.1. При порушенні хворим призначеного режиму вказується вид порушення (наприклад, несвоєчасна явка на прийом до лікаря; алкогольне, наркотичне, токсичне сп`яніння під час лікування; вихід на роботу без дозволу лікаря; самовільне залишення закладу охорони здоров`я; виїзд на лікування в іншому закладі охорони здоров`я без відмітки про дозвіл виїзду; відмова від направлення або несвоєчасна явка на МСЕК та ін.).4.5. У разі помилок у тексті здійснюється виправлення тексту, що підтверджується записом "Виправленому вірити", підписом лікуючого лікаря та печаткою закладу охорони здоров`я "Для листків непрацездатності". 10. Якщо при черговому відвідуванні хворим лікаря має місце порушення режиму у вигляді несвоєчасного прибуття хворого до лікаря, то: у разі визнання хворого непрацездатним продовження ЛН здійснюється з дня його відвідування лікаря; у разі визнання хворого працездатним у графі "Стати до роботи" пишуться літерами число і місяць та здійснюється запис "з`явився працездатним". Закриття ЛН здійснюється датою, установленою лікарем, для прибуття хворого.

У свою чергу на зворотній частині бланку листка непрацездатності у другій його верхній частині передбачено заповнення табельником або уповноваженою особою на підприємстві інформацією щодо назви підприємства, структурного підрозділу, посади табельного номеру застрахованої особи, а також дати, з якого і по яке число ця особа не працювала (відповідно до п.3.2 Технічного опису листка непрацездатності, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 03.11.2004 № 532/274/136-ос/1406

З огляду на зміст нормативних актів, що регулюють порядок виплати допомоги по тимчасовій непрацездатності, у разі якщо лист непрацездатності заповнено без помилок, він може бути прийнятий для подальшого оформлення та здійснення нарахування допомоги по тимчасовій непрацездатності.

Слід зазначити, що заповнення другої верхньої частини листка непрацездатності передбачає підпис табельника або уповноваженої особи, яка може при підписанні цього бланку перевірити всю необхідну інформацію про застраховану особу при його попередньому заповненні і якщо необхідно, внести виправлення. Також зворотна частина бланку містить розділи для заповнення відділом кадрів або уповноваженою особою і передбачає підпис цієї особи, для заповнення комісією із соціального страхування або уповноваженою особою. У розділі заповнюється бухгалтерією (розрахунковою частиною) підприємства, установи, організації міститься графа « печатка…прізвище і підпис керівника, підпис головного (старшого) бухгалтера».

Законодавством України, що здійснює правове регулювання проведення перевірок обґрунтованості видачі листків непрацездатності складається із чисельної кількості нормативно правових актів, зокрема, це: Закон України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 23.09.1999 № 1105-XIV, в редакції, яка діяла на грудень 2019 року, Постанова Правління ФСС від 19.07.2018 № 13 «Про затвердження Положення про комісію (уповноваженого) із страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності», Наказ МОЗ від 13.11.2001 № 455 «Про затвердження Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян», Редакція від 17.02.2012, яка діяла на грудень 2019 року, Наказ МОЗ від 09.04.2008 № 189 «Про затвердження Положення про експертизу тимчасової непрацездатності», в редакції від 17.09.2013, яка діяла на грудень 2019 року, Наказ МОЗ, Мінсоц, ФСС від 03.11.2004 № 532 «Інструкція про порядок заповнення листка непрацездатності» редакція від 29.12.2006, яка діяла на грудень 2019 року,

Отже, чинне на момент видачі листка непрацездатності ОСОБА_8 законодавство передбачало, що для того, щоб отримати матеріальне забезпечення у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності від Фонду соціального страхування (надалі- ФСС) необхідно пройти наступні етапи: отриманий в закладі охорони здоров`я листок непрацездатності працівник передає до уповноваженої особи на підприємстві кадровика, табельника або бухгалтера, для заповнення зворотної сторони листка непрацездатності (визначення страхового стажу застрахованої особи та кількості днів, за які буде надаватися матеріальне забезпечення). Передача листка непрацездатності на розгляд до Комісії (уповноваженого) із соціального страхування підприємства, установи, організації (приймається рішення щодо надання матеріального забезпечення). Розрахунок бухгалтерією страхувальника (роботодавця) суми матеріального забезпечення та оформлення заяви-розрахунку для отримання фінансування від робочого органу виконавчої дирекції ФСС. Подача страхувальником заяви-розрахунку до робочого органу виконавчої дирекції ФСС за місцем обліку та подальше фінансування такої заяви шляхом перерахування ФСС заявлених коштів на спеціальний рахунок страхувальника. Виплата страхувальником матеріального забезпечення застрахованим особам у найближчий після дня призначення допомоги строк, установлений для виплати заробітної плати.

Вищенаведені нормативні акти встановлюють, що перевірка обґрунтованості видачі листків непрацездатності станом на грудень 2019 року проводилася:

1) фахівцями закладів охорони здоров`я. Перевірку обґрунтованості видачі листків непрацездатності, що здійснюється в закладах охорони здоров`я, класифікують як внутрішній контроль. Функція контролю дотримання порядку видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність покладається на завідувача профільного відділення (п. 5.2.3 Положення про експертизу тимчасової непрацездатності), лікарсько-консультативну комісію закладу охорони здоров`я (п. 5.3.4 Положення про експертизу тимчасової непрацездатності) та заступника головного лікаря з ЕТН (абз. 2 п. 5.4.6 Положення про експертизу тимчасової непрацездатності). 6 Контроль обґрунтованості видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність (тобто листків непрацездатності) на рівні лікарні це проведення аналізу якості та дотримання порядку експертизи тимчасової непрацездатності, що здійснюється лікарями цієї лікарні. В межах своїх повноважень завідувач профільного відділення аналізує на підставі медичної документації хворого (медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого) чи було дотримано лікуючим лікарем порядку видачі та продовження листків непрацездатності, термінів лікування, якість медичної допомоги; ЛКК контролює обґрунтованість видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність, на підставі особистого огляду та вивчення даних медичної облікової документації хворого; заступник головного лікаря з ЕТН має забезпечувати постійний контроль і перевірку щодо дотримання лікарями обґрунтованості видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність. В результаті виявлених порушень перевіряючі (завідувач профільного відділення, ЛКК, заступник головного лікаря з ЕТН) надають керівництву закладу охорони здоров`я пропозиції щодо притягнення до відповідальності медичних працівників, які припустилися порушень при видачі, продовженні та заповненні документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність. Керівник закладу охорони здоров`я в залежності від виявленого порушення може накласти дисциплінарне стягнення, передати справу у слідчі органи. Заходи впливу за результатами здійснення внутрішнього контролю обґрунтованості видачі листків непрацездатності направлені на забезпечення дотримання лікарем вимог ведення медичної документації і обмежуються притягненням до дисциплінарної відповідальності. У випадку діяльності лікаря, який працює як фізична особа-підприємець, функція внутрішнього контролю не передбачена нормативними-правовими актами лише етичний самоконтроль.

Інші суб`єкти, що здійснюють перевірку обґрунтованості видачі листків непрацездатності, не належать до системи охорони здоров`я, тому їх можна віднести до зовнішньої форми контролю.

2) комісіями (уповноваженими) із соціального страхування на підприємствах. В межах встановлених повноважень Комісія (уповноважений) із соціального страхування підприємства розглядає питання підстав і правильності видачі листків непрацездатності та приймає рішення про призначення або відмову в призначенні виплат матеріального забезпечення у зв`язку з тимчасовою втратою непрацездатності (ст. 30 ЗУ Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування). Такі Комісії створюються кожним роботодавцем для розгляду листків непрацездатності, що працівники приносять для оплати. Комісія здійснює контроль за тим, чи правильно і своєчасно нараховано виплату. Втім, ключовою функцією є саме прийняття рішення про відмову або припиненні виплати (повністю або частково). Комісія може відмовити у виплаті лікарняного згідно із підставами (ст. 23 ЗУ Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування): 1) у разі одержання працівником травм або захворювання при вчиненні злочину; 2) у разі навмисного заподіяння шкоди своєму здоров`ю з метою ухилення від роботи чи інших обов`язків або симуляції хвороби; 3) за час перебування під арештом і за час проведення судово-медичної експертизи; 4) за час примусового лікування, призначеного за постановою суду; 5) у разі тимчасової непрацездатності у зв`язку із захворюванням або травмою, що сталися внаслідок алкогольного, наркотичного, токсичного сп`яніння або дій, пов`язаних з таким сп`янінням; 6) за період перебування у відпустці без збереження заробітної плати, творчій відпустці, додатковій відпустці у зв`язку з навчанням. Застраховані особи, які в період отримання допомоги по тимчасовій непрацездатності порушують режим, встановлений для них лікарем, або не з`являються без поважних причин у призначений строк на медичний огляд, у тому числі на лікарсько-консультативну комісію (ЛКК) чи медико-соціальну експертну комісію (МСЕК), втрачають право на цю допомогу з дня допущення порушення на строк, що встановлюється рішенням органу, який призначає допомогу по тимчасовій непрацездатності.

Відповідно для перевірки обґрунтованості видачі листка непрацездатності Комісія може звернутись до Фонду, Департаменту охорони здоров`я в регіоні або уточнити окремі дані безпосередньо в лікарні, де оформили лікарняний. Комісія (уповноважений) із соціального страхування наділена правом звернутися до робочих органів виконавчої дирекції ФСС або його відділень щодо перевірки правильності видачі та продовження листків непрацездатності застрахованим особам підприємства (абз.4 п.2.1, п.3.3. Положення про комісію (уповноваженого) із страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності). Використання цього права убезпечує від виплат за листками непрацездатності, виданими необґрунтовано, а також від фінансових і штрафних санкцій, що можуть бути стягнені при проведенні перевірки ФСС правильності та правомірності надання матеріального забезпечення у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності. Разом з тим, перевірка видачі листків непрацездатності терміном до 5-ти днів не є актуальним завданням для ФСС, оскільки оплата перших 5-ти днів тимчасової непрацездатності внаслідок захворювання або травми, не пов`язаної з нещасним випадком на виробництві, здійснюється за рахунок коштів роботодавця (абз. 2 ч. 2 ст. 22 ЗУ Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування). Також відповідно до листа МОЗ від 12.06.2017 р. № 3.04.02-Н-7698/6898-зв роботодавець має право перевірити правомірність видачі листка непрацездатності шляхом направлення запиту до структурного підрозділу з питань охорони здоров`я обласної, Київської міської державної адміністрації, у підпорядкуванні якого знаходиться заклад охорони здоров`я, який видав листок непрацездатності (Департаменту охорони здоров`я відповідного регіону) так званий відомчий контроль. Відповідальна особа органу охорони здоров`я з ЕТН співробітник Департаменту охорони здоров`я відповідного регіону розглядає звернення до органу охорони здоров`я з питань ЕТН і наділена повноваженнями проводити перевірку стану організації та якості ЕТН у підпорядкованих закладах охорони здоров`я. За результатами проведеної перевірки надає пропозиції керівникам органів і закладів охорони здоров`я щодо відповідності фахівців займаній посаді, кваліфікаційній категорії, про накладення дисциплінарних стягнень (п. 5.5.2, 5.5.14 Положення про експертизу тимчасової непрацездатності). Фактично Комісіями (уповноваженими) із соціального страхування здійснюється перевірка листка непрацездатності на предмет: 1) виявлення недоліків в оформленні, а саме: не заповнення всіх полів; нечіткий відбиток печатки; відсутність прізвища лікаря; наявність більше двох виправлень; відсутність назви роботи та юридичної адреси роботи, тощо; 2) порушення порядку видачі листка непрацездатності: видача листків непрацездатності відразу на 6 і більше календарних днів; відсутність підпису завідувача відділення при продовженні понад 10 календарних днів; відсутність позначки про проведення ЛКК при продовженні понад 30 календарних днів; у разі лікування в стаціонарі видача листка одноосібно лікуючим лікарем, тощо; 3) на візуальну достовірність і формальну відповідність бланків листків непрацездатності встановленому зразку. Роботодавець вимагає усунення недоліків у заповненні листків непрацездатності та дотримання вимог Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, Інструкції про порядок заповнення листка непрацездатності.

3) спеціалістами з питань медичної експертизи територіальних управлінь виконавчої дирекції Фонду соціального страхування. На виконання вимоги п.6 ч.1 ст.9 Закону України Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування спеціалістами з перевірок обґрунтованості видачі листків непрацездатності територіальних управлінь виконавчої дирекції ФСС перевірки здійснюються у формі: планових, позапланових перевірок закладів охорони здоров`я (оперативні). Планові перевірки проводяться представниками виконавчої дирекції ФСС відповідно до графіку, що затверджується розпорядчим документом керівника відповідного органу ФСС. Позапланові перевірки закладів охорони здоров`я формуються виконавчими дирекціями ФСС на підставі: звернень комісії (уповноваженого) із соціального страхування підприємства щодо перевірки правильності видачі та продовження листків непрацездатності застрахованим особам; виявлених випадків недостовірної інформації під час проведення перевірки заяви-розрахунку страхувальника; даних про порушення в оформленні листків непрацездатності, що були виявлені під час проведення ФСС перевірок страхувальників; запитів правоохоронних органів та рішень суду.

За результатами проведення перевірки ФСС складається довідка про результати перевірки обґрунтованості видачі листків непрацездатності у відповідному медичному закладі із зазначенням виявлених недоліків у проведенні експертизи тимчасової непрацездатності з боку лікарів при видачі та продовженні листків непрацездатності, що надається адміністрації ЗОЗ. Форма довідки не затверджена.

У випадку, якщо співробітниками ФСС зафіксовано порушення при видачі листків непрацездатності, що зумовили необґрунтовані витрати коштів Фондом, із довідкою про результати перевірки обґрунтованості видачі (продовження) листків непрацездатності, до закладу охорони здоров`я видається акт-претензія на відшкодування коштів. Акт-претензія містить інформацію про суми коштів, що підлягають поверненню, правові норми, що були порушені, розрахунковий рахунок Фонду для здійснення повернення коштів. Стягнення коштів здійснюється у досудовому порядку шляхом переговорної процедури. На практиці, посилаючись на ст. 1172 Цивільного кодексу України про відшкодування шкоди, виконання акту-претензії здійснюється шляхом стягнення коштів із лікаря, який оформив листок непрацездатності, за яким Фондом встановлено недотримання вимог обґрунтованості видачі. Також повернення коштів може здійснюватися заступником головного лікаря з ЕТН.

На нормативно-правовому рівні визначені станом на грудень 2019 року наступні правові наслідки за результатами здійснення контролю і перевірок видачі листків непрацездатності: для закладів охорони здоров`я: позбавлення права видавати документи, що засвідчують тимчасову непрацездатність за порушення правил видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність (п. 8.5. Наказ МОЗ № 455 від 13.11.2001 Про затвердження Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян); адміністративна відповідальність або позбавлення ліцензії за порушення порядку видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян (п.п. 24 п.13 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з медичної практики, ст. 16, 22 ЗУ Про ліцензування видів господарської діяльності); відшкодування юридичною або фізичною особою шкоди, завданої їхнім працівником чи іншою особою (ст. 1172 Цивільного кодексу України).

Зважаючи на викладене, аналізуючи вищенаведені нормативні акти в їх сукупності із зібраними органом досудового розслідування доказами, дослідивши та оцінивши в сукупності надані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, в їх сукупності, керуючись законом, суд приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено належними, допустимими та достатніми доказами наявності в діях ОСОБА_5 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 ККУкраїни, як того вимагає закон, досудове розслідування у зазначеному кримінальному провадженні проводилося поверхнево, неповно та неякісно, органом досудового розслідування не вжито усіх процесуальних можливостей щодо збирання доказів та доказування обставин, які підлягають встановленню у даному кримінальному провадженні в контексті вимог ст. 91 КПК України, а ОСОБА_5 до того ж пред`явлено неконкретне обвинувачення з огляду на таке.

Згідно положення п. (а) ч. 3 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Верховною Радою України 17 липня 1997 р., згідно якого кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення проти нього.

Обвинувачення повинно бути конкретним, не містити будь-яких суперечностей та викладено зрозуміло, з метою уникнення порушення права обвинуваченого на захист, що визначено як національним законодавством, так і рішеннями Європейського суду з прав людини ( рішення ЄСПЛ у справі "Маттоціа проти Італії" від 25.07.2000 р.).

Системний аналіз норм кримінального та кримінального процесуального законів України регламентують, що виклад фактичних обставин справи - це формулювання фактичного складу діяння, тобто конкретний опис поведінки особи й інших юридичних фактів, які встановлено (процесуально доведено) та мають кримінально-правове значення й у системному поєднанні утворюють фактичний склад злочину. Водночас таке формулювання не повинно містити абстрактних юридичних формулювань, безпосередньо вжитих у кримінальному законі, оскільки це буде не виклад фактичного складу злочину, а юридичне формулювання обвинувачення.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що виклад інкримінованого обвинуваченій діяння має бути максимально конкретним, тобто формулювання обвинувачення повинно включати всі обставини, які відповідають опису об`єктивної та суб`єктивної сторони кримінального правопорушення в кримінально-правовій нормі, якою передбачена відповідальність за його вчинення. Формулювання обвинувачення повинно складатися з обставин, які свідчать про наявність доведених даних про подію (час, місце, спосіб) кримінального правопорушення, форму вини, мотив і мету його вчинення, обставини, які впливають на ступінь тяжкості кримінального правопорушення, тощо. Важливим є виклад саме фактичних обставин кримінального правопорушення, бо правильне їх відображення має суттєве значення не тільки для аргументації висновків слідчого, але і для дослідження обставин вчиненого кримінального правопорушення в суді та для реалізації права на захист обвинуваченої.

Суд констатує, що суть обвинувачення ОСОБА_5 , виходячи із визначених законом ознак та форми вини кримінального правопорушення за ч.1 ст.366 КК України, є неконкретною щодо викладення об`єктивної сторони кримінального правопорушення, а саме, за викладом фактичних обставин встановлених органом досудового розслідування зазначено, що «... ОСОБА_5 …. маючи умисел на видачу службовою особою завідомо неправдивого офіційного документа, достовірно знаючи про те, що ОСОБА_8 перебувала у період з 11.12.2019 по 16.12.2019 не на лікарняному, а за кордоном, та не могла 14.12.2019 бути присутня на огляді у лікаря, тобто розуміючи те, що до листка непрацездатності серії АДУ № 602846 у графі "Звільнення від роботи" міститься відповідний завідомо неправдивий запис, тобто у нього внесені завідомо неправдиві відомості, підписала до виплати наданий ОСОБА_8 листок непрацездатності серії АДУ № 602846, таким чином посвідчила офіційний документ, який містить завідомо неправдиві відомості…. ОСОБА_5 , діючи умисно, здійснила видачу службовою особою завідомо неправдивого офіційного документу шляхом його посвідчення. ….Своїми умисними діями ОСОБА_5 , вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 366 КК України, яке кваліфікується як видача службовою особою завідомо неправдивого офіційного документу…».

Отже, зі змісту викладу інкримінованого обвинуваченій діяння, тобто формулювання обвинувачення вбачається, що кваліфікація дій обвинуваченої не відповідає опису об`єктивної сторони кримінального правопорушення згідно фактичних обставин кримінального правопорушення, і не є зрозумілим за викладом обставин чи ОСОБА_5 умисно підписала до виплати листка непрацездатності, який містить завідомо неправдиві відомості, чи посвідчила офіційний документ, який містить завідомо неправдиві відомості, чи здійснила видачу службовою особою завідомо неправдивого офіційного документу шляхом його посвідчення, тоді як дії ОСОБА_5 кваліфіковані органом досудового розслідування за ч.1 ст.366 КК України, як видача службовою особою завідомо неправдивого офіційного документу, отже фактично ОСОБА_5 пред`явлено неконкретне обвинувачення.

Підписання до виплати документа, який містить завідомо неправдивий запис, чи посвідчення офіційного документа, який містить завідомо неправдиві відомості, чи здійснення видачі службовою особою завідомо неправдивого офіційного документу шляхом його посвідчення не є кримінально караним діянням в розумінні ст. 366 КК України, оскільки кримінально караним за ст.366 КК України є складання, видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів.

Крім того, з листа ФСС від 12.03.2020 року № 02-08-1046, вбачається, що в Комунальному некомерційному підприємстві «Міська лікарня № 9» Запорізької міської ради, відповідно до наказу Управління, проведена позапланова перевірка з питання обґрунтованості видачі листка непрацездатності серії АДУ № 602846 виданого ОСОБА_8 , про що складено довідку про позапланову перевірку від 04.03.2020. Перевіркою встановлено, що за встановленим діагнозом, хвора визнана лікарем непрацездатною, їй видано листок непрацездатності серії АДУ № 602846 з 11.12.2019 по 13.12.2019 з призначенням явки на 13.12.2019. В цей день хвора на прийом не з`явилась, проте, на підставі телефонної розмови з хворою, без особистого огляду, в порушення п. 1.7 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 № 455, листок непрацездатності був продовжений з 14.12.2019 по 16.12.2019 з призначенням явки на 16.12.2019. Отже, згідно даних первинної медичної та облікової документації продовження листка непрацездатності серії АДУ №602846 з 13.12.2019 по 16.12.2019 ОСОБА_8 у філії № 1 поліклінічного відділення Комунального некомерційного підприємства «Міська лікарня № 9» Запорізької міської ради необґрунтовано. Таким чином, підстави для призначення допомоги по тимчасовій непрацездатності (здійснення оплати перших п`яти днів тимчасової непрацездатності за рахунок коштів роботодавця) по листку непрацездатності серії АДУ № 602846, за період з 13.12.2019 по 16.12.2019, відсутні.

Отже, органом, який наділений повноваженнями згідно вищенаведених нормативних актів перевірки обґрунтованості видачі листків непрацездатності не встановлено необґрунтованість видачі лікарняного листа серії АДУ № 602846 в цілому, а лише визнано необґрунтованим продовження листка непрацездатності серії АДУ №602846 з 13.12.2019 по 16.12.2019 ОСОБА_8 у філії № 1 поліклінічного відділення Комунального некомерційного підприємства «Міська лікарня № 9» Запорізької міської ради.

Разом із тим, зі змісту викладу фактичних обставин, встановлених органом досудового розслідування в обвинувальному акті, не є зрозумілим чи ОСОБА_5 інкримінується «підписання …листка непрацездатності, який містить неправдивий запис у листку непрацездатності серії АДУ № 602846 у графі "Звільнення від роботи"» і якого саме запису, з огляду на те, що у цій графі є два записи: з 11.12.2019 по 13.12.2019 року та з 14.12.2019 по 16.12.2019 року, при тому що ФСС встановлено необґрунтованість продовження листка непрацездатності серії АДУ №602846 з 13.12.2019 по 16.12.2019, і є неконкретним чи йдеться в обвинувальному акті про неправдивість всього документу в частині заповнення розділу «Звільнення від роботи» чи неправдивість цього листка в частині відомостей щодо продовження листка непрацездатності.

Вказані обставини у свою чергу впливають і на розмір визначеної органом досудового розслідування завданої шкоди, яка встановлена в обвинувальному акті, оскільки з огляду на відомості ФСС вказані у листі від 12.03.2020 року, підстави для призначення допомоги по тимчасовій непрацездатності по листку непрацездатності серії АДУ № 602846, за період з 13.12.2019 по 16.12.2019, відсутні. Щодо оплати іншої частини листка непрацездатності, зокрема в частині запису з 11.12.2019, то необґрунтованості його видачі ФСС встановлено не було.

Окрім зазначеного, прокурор викладаючи в обвинувальному акті встановлені фактичні обставини, зокрема «…достовірно знаючи про те, що ОСОБА_8 перебувала у період з 11.12.2019 по 16.12.2019 не на лікарняному, а за кордоном…» юридично не розмежував ці поняття та не навів в обвинувальному акті жодної норми закону яка забороняє одночасне перебування на лікарняному та за кордоном.

Закон України «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України», в редакції станом на грудень 2019 року, який встановлює підстави для тимчасового обмеження права громадян України на виїзд з України у ст.6 такої підстави для тимчасового обмеження права громадян України на виїзд з України як перебування на лікарняному не передбачає.

Законодавчо не існує жодної норми, яка б передбачала обмеження виїзду за кордон в період перебування на лікарняному або виключає можливість такого виїзду і прямої заборони на виїзд за кордон під час перебування на лікарняному Законом не встановлено.

Отже, ОСОБА_8 , як і інші громадяни України, мала і має конституційне право визначене ст.33 Конституції України на свободу пересування і право покинути межі України в період лікарняного, тобто перебування на лікарняному не виключає можливість одночасно перебувати за кордоном.

Дійсно ОСОБА_5 було відомо, що ОСОБА_8 з 11.12.2019 по 16.12.2019 перебувала за межами України, проте ці обставини не свідчать самі по собі про наявність прямого умислу ОСОБА_5 на видачу завідомо неправдивого офіційного документа.

Поїздка ж 11.12.2019 року ОСОБА_5 , яка на цей час перебувала у відпустці та ОСОБА_8 , яка була її підлеглою, одним рейсом літаком з аеропорту «Жуляни» (м. Київ) до м. Копенгаген (Данія) де вони перебували до 16.12.2019, після чого разом повернулися до аеропорту «Жуляни» (м. Київ), як про це вказано в обвинувальному акті, не є кримінально караним діянням.

Також, оцінюючи сукупність зібраних доказів, суд вважає, органом досудового розслідування жодним доказом не доведено, що саме на ОСОБА_5 , як директора педагогічного коледжу було покладено обов`язок перевірки правильності та обґрунтованості видачі, продовження листка непрацездатності, який подається працівником до коледжу. Не містить такого обов`язку, права та повноважень і вищенаведені нормативні акти, які встановлюють перелік суб`єктів внутрішнього за зовнішнього контролю за обґрунтованістю видачі та продовження листка непрацездатності, до кола якого не входить керівник закладу.

Таким чином, ОСОБА_5 як директор педагогічного коледжу не є суб`єктом перевірки обґрунтованості видачі або продовження листа непрацездатності, а органом досудового розслідування не долучено жодного документа, який би зобов`язував ОСОБА_5 або надавав їй повноваження відмовити у підписані належним чином оформленого та перевіреного іншими посадовими особами листа непрацездатності.

Посилання в обвинувальному акті на Положення про педагогічний коледж КЗ ВО «ХННРА`ЗОР є неспроможними, оскільки ані вказане Положення, ані контракт з ОСОБА_5 , які долучено до матеріалів справи таких повноважень або обов`язків директора педагогічного коледжу не містять. Посадова інструкція директора педагогічного коледжу КЗ ВО «ХННРА» в матеріалах кримінального провадження відсутня. Інші службові документи, як то накази, розпорядження, положення тощо, які регламентують вказану галузь відносин, органом досудового розслідування до матеріалів не долучалися і судом не досліджувалися.

В обвинувальному акті також зазначено, що « відповідно до вимог п. 1.7. «Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян» зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.12.2001 за № 1005/6196, видача та продовження документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність, здійснюються тільки після особистого огляду хворого лікуючим лікарем (фельдшером), про що робиться відповідний запис у медичній карті амбулаторного чи стаціонарного хворого з обґрунтуванням тимчасової непрацездатності… Таким чином, ОСОБА_8 повинна була бути особисто присутня 14.12.2019 у КНП «Міська лікарня №9» Запорізької міської ради на огляді у лікуючого лікаря… ОСОБА_5 було достовірно відомо, що ОСОБА_8 14.12.2019 перебувала за межами України та не могла бути особисто присутньою 14.12.2019 у КНП «Міська лікарня №9» Запорізької міської ради на огляді у лікуючого лікаря…» .

Разом із цим, встановлення факту присутності на огляду у лікаря 14.12.2019 року ОСОБА_8 та обґрунтованість продовження листка непрацездатності не відноситься ані до повноважень, ані до обов`язків директора коледжу ОСОБА_26 , а прокурором жодним доказом не доведено обов`язок ОСОБА_26 бути обізнаною з нормативною документацією щодо порядку видачі, оформлення, продовження листка тимчасової непрацездатності, зокрема п. 1.7. «Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян», яка визначає порядок і умови видачі, продовження та обліку документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян", здійснення контролю за правильністю їх видачі, обов`язок знати у кого з посадових осіб, які заповнюють лицьовий бік листка тимчасової непрацездатності маються порушення при видачі та продовженні лікарняного, виданого лікарем медичного закладу.

Також, жодним доказом, долученим до матеріалів провадження і дослідженим в судовому засіданні не підтверджено те, що, як вказано у обвинувальному акті, що ОСОБА_5 розуміла «…що ОСОБА_8 повинна була бути особисто присутня 14.12.2019 у КНП «Міська лікарня №9» Запорізької міської ради на огляді у лікуючого лікаря і у зв`язку із цим, «…що у листку непрацездатності серії АДУ № 602846 у графі "Звільнення від роботи" міститься відповідний неправдивий запис, тобто у нього внесені неправдиві відомості».

Окрім зазначеного, наслідками порушення режиму, встановленого для застрахованої особи лікарем, або не з`явлення ним без поважних причин у призначений строк на медичний огляд, про що відповідно до п.4.1 Інструкції № 532 у правому нижньому полі ЛН у графі "Примітка:" лікарем здійснюються запис, в якому вказується вид порушення (наприклад, несвоєчасна явка на прийом до лікаря) , відповідно до ч.2 ст. 23 Закону України №1105 є втрата права на допомогу по тимчасовій непрацездатності з дня допущення порушення на строк, що встановлюється рішенням органу, який призначає допомогу по тимчасовій непрацездатності, яким є комісія з соціального страхування, до складу якої ОСОБА_5 при прийняття рішення про здійснення оплати лікарняного ОСОБА_8 не входила.

Причини ж не зазначення у листку непрацездатності відомостей щодо порушення режиму та дотримання вимог п.1.7 «Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян» до ОСОБА_5 жодного відношення не мають, оскільки лицьова частина листка непрацездатності заповнюється лікарем.

Також, як зазначено вище, право видачі листків непрацездатності внесення відомостей на заповнення лицьового боку листка непрацездатності, згідно до вищенаведених нормативних актів надається лікуючим лікарем або молодшим медичним працівником з медичною освітою, інші службові особи, у тому числі і директор фахового коледжу не є суб`єктом видачі та внесення відомостей на заповнення лицьового боку листка непрацездатності, який підтверджує факт звільнення від роботи у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю. Інші особи за місцем роботи застрахованої особи заповнюють лише зворотний бік бланка.

З огляду на порядок оформлення та видачу листа непрацездатності, який видається лікарем, орган досудового розслідування ані під час досудового розслідування, ані під час судового розгляду навіть не спромігся допитати лікаря, який видав листок тимчасової непрацездатності ОСОБА_8 та продовжував його для з`ясування обставин видачі та продовження листка непрацездатності, що в свою чергу свідчить про неякісне та поверхневе проведення досудового розслідування у даному провадженні.

Також, в обвинувальному акті прокурор також вказав, що ОСОБА_8 перебувала за межами України та не могла бути особисто присутньою 14.12.2019 у КНП «Міська лікарня №9» Запорізької міської ради на огляді у лікуючого лікаря, проте медичну карту амбулаторного хворого до матеріалів кримінального провадження не долучив, лікаря не допитав, обмежившись лише посиланням на перебування ОСОБА_8 за кордоном.

Окрім того, орган досудового розслідування встановлюючи час та місце підписання листа тимчасової непрацездатності ОСОБА_8 ОСОБА_5 17.12.2019 року, жодним доказом не довів цих обставин, а матеріали провадження доказів на підтвердження дати його підписання ОСОБА_5 не містять. Разом із тим з пояснень свідків та обвинуваченої та викладу встановлених обставин в обвинувальному акті, без належного документального підтвердження органом досудового розслідування, вбачається, що ОСОБА_5 перебувала у відпустці під час поїздки за кордон, і першим робочим днем у неї було 18.12.2019 року.

Відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, в редакції на грудень 2019 року (Закон №1105), а саме ст.23, допомога по тимчасовій непрацездатності не надається: 1) у разі одержання застрахованою особою травм або її захворювання при вчиненні нею злочину; 2) у разі навмисного заподіяння шкоди своєму здоров`ю з метою ухилення від роботи чи інших обов`язків або симуляції хвороби; 3) за час перебування під арештом і за час проведення судово-медичної експертизи; 4) за час примусового лікування, призначеного за постановою суду; 5) у разі тимчасової непрацездатності у зв`язку із захворюванням або травмою, що сталися внаслідок алкогольного, наркотичного, токсичного сп`яніння або дій, пов`язаних з таким сп`янінням; 6) за період перебування застрахованої особи у відпустці без збереження заробітної плати, творчій відпустці, додатковій відпустці у зв`язку з навчанням. Застраховані особи, які в період отримання допомоги по тимчасовій непрацездатності порушують режим, встановлений для них лікарем, або не з`являються без поважних причин у призначений строк на медичний огляд, у тому числі на лікарсько-консультативну комісію (ЛКК) чи медико-соціальну експертну комісію (МСЕК), втрачають право на цю допомогу з дня допущення порушення на строк, що встановлюється рішенням органу, який призначає допомогу по тимчасовій непрацездатності.

Відповідно до ст. 31 Закону «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (редакція грудень 2019) підставою для призначення допомоги по тимчасовій непрацездатності, по вагітності та пологах є виданий у встановленому порядку листок непрацездатності. У разі роботи за сумісництвом, за трудовим договором (контрактом) одночасно із здійсненням підприємницької чи іншої діяльності підставою для призначення допомоги є копія листка непрацездатності, засвідчена підписом керівника і печаткою (за наявності) за основним місцем роботи. Для застрахованих осіб, які одночасно здійснюють підприємницьку та іншу діяльність і не працюють на умовах трудового договору (контракту), копію листка непрацездатності засвідчує установа охорони здоров`я, яка його видає.

Порядок і умови видачі, продовження та обліку листків непрацездатності, здійснення контролю за правильністю їх видачі встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я, за погодженням з Фондом.

Відповідно до абзацу 2 ч.2 ст. 22 Закону № 1105 оплата перших п`яти днів тимчасової непрацездатності внаслідок захворювання або травми, не пов`язаних з нещасним випадком на виробництві, здійснюється за рахунок коштів роботодавцю порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 34 Закону №1105 фінансування страхувальників-роботодавців для надання матеріального забезпечення найманим працівникам здійснюється робочими органами Фонду в порядку, встановленому правлінням Фонду.

Підставою для фінансування страхувальників робочими органами Фонду є оформлена за встановленим зразком заява-розрахунок, що містить інформацію про нараховані застрахованим особам суми матеріального забезпечення за їх видами. Робочі органи Фонду здійснюють фінансування страхувальників протягом десяти робочих днів після надходження заяви.

Згідно до вимог вищенаведеного законодавства, дійсно підставою для призначення допомоги по тимчасовій непрацездатності, є виданий у встановленому порядку листок непрацездатності.

При цьому, відповідно до ст. 34 Закону про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» підставою для фінансування страхувальників робочими органами Фонду є оформлена за встановленим зразком заява-розрахунок, що містить інформацію про нараховані застрахованим особам суми матеріального забезпечення за їх видами.

З матеріалів провадження встановлено, що 19.12.2019 року КЗ ВО «ХННРА`ЗОР до Запорізького ФСС подано заяву-розрахунок, в сумі 3182,16 за період з 11.12.2019 по 16.12.2019 року на підставі листка непрацездатності АДУ№ 602846. Заява-розрахунок складена та підписана 19.12.2019 року керівником установи ОСОБА_7 та головним бухгалтером ОСОБА_24 . Додатки до заяви розрахунку: перелік осіб 7 допомоги по тимчасовій непрацездатності підписано відповідальною особою ОСОБА_16 бухгалтер. Табель обліку використання робочого часу та підрахунку заробітку за грудень 2019 року підписано ректором ОСОБА_7 , відповідальний за ведення табеля в.о. директора ОСОБА_17 , табель склав заступник директора ОСОБА_17 (т.1 а.к.п. 157-162).

Протокол складений за результатами засідання комісії соціального страхування педагогічного коледжу КЗ ВО «ХННРА`ЗОР (протокол №14 від 17.12.2019 року (т.1 а.к.п. 156) і підписаний головою комісії ОСОБА_13 , та в.о. директора ОСОБА_17 .

Формулюючи фактичні обставини, які встановлені органом досудового розслідування, прокурор зазначив, що «…на підставі підписаного директором ОСОБА_5 листка непрацездатності серії АДУ № 602846 складеного на ім`я ОСОБА_8 , останній була незаконно виплачена грошова допомога по тимчасовій непрацездатності, при тому що ОСОБА_5 не має жодного відношення до фінансування виплати допомоги по тимчасовій непрацездатності і ОСОБА_5 не може ставитися в провину незаконно виплата грошової допомоги по тимчасовій непрацездатності тоді, коли оформлений лікарнею листок непрацездатності ще до підпису його ОСОБА_5 перевірявся іншими посадовими особами, був предметом дослідження комісії з соціального страхування, до складу якої ОСОБА_5 не входила, і комісією визнаний правильним, у подальшому керівником установи за результатами цих перевірок подавалася заява-розрахунок разом із лікарняним, тобто документи на виплату допомоги перевірялися і затверджувалися ФСС, яке після чого і здійснювало фінансування виплати допомоги.

Варто уваги, що маючи у розпорядженні лист ФСС, долучений до заяви КЗ ВО «ХННРА`ЗОР про вчинене кримінальне правопорушення в порядку ст. 214 КПК України, органом досудового розслідування не встановлено чи співробітники ФСС при фіксації порушення при продовженні листка непрацездатності ОСОБА_8 , що зумовили витрати коштів Фондом, зверталися із довідкою про результати перевірки обґрунтованості продовження листка непрацездатності до закладу охорони здоров`я та чи видавався акт-претензія на відшкодування коштів, що підлягають поверненню.

Тим більше, роботодавець самостійно не може приймати рішення про виплату працівникам допомог за рахунок коштів Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, з огляду на ч. 3 ст. 30 Закону № 1105, в якій чітко зазначено, що рішення про призначення матеріального забезпечення і надання соціальних послуг приймає комісія (уповноважений) із соціального страхування, створена (обрана) на підприємстві, в установі або організації. Така комісія (уповноважений) виконує свої функції відповідно до Положення про комісію (уповноваженого) підприємства, установи, організації із загальнообов`язкового державного соціального страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими похованням, затвердженого постановою правління ФСС з ТВП від 23.06.2008 р. № 25, яке передбачає, що комісія (уповноважений) із соціального страхування не завжди може винести рішення на користь виплати допомоги. На те є низка підстав. Їх повний перелік наведено у ст. 23 Закону № 1105, зокрема, у разі порушення застрахованою особою режиму лікування в період отримання допомоги по тимчасовій непрацездатності. Причиною відмови в оплаті періоду непрацездатності можуть бути і помилки, допущені при заповненні листка непрацездатності (ч. 1 ст. 32 Закону № 1105).

Більш того, згідно з Положенням про комісію (уповноваженого) із страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, затвердженим Постановою Правління ФСС від 19.07.2018 № 13 2.2. Комісія (уповноважений) із соціального страхування підприємства зобов`язана: приймати рішення про призначення матеріального забезпечення; приймати рішення про відмову в призначенні матеріального забезпечення, про припинення його виплати (повністю або частково), розглядати підставу і правильність видачі та заповнення листків непрацездатності та інших документів, які є підставою для надання матеріального забезпечення; 3.1. Комісія (уповноважений) із соціального страхування підприємства: 3.1.1. Приймає рішення про призначення або відмову в призначенні матеріального забезпечення (допомоги по тимчасовій непрацездатності (включаючи догляд за хворою дитиною), вагітності та пологах, на поховання) і передає його роботодавцю для проведення виплат, здійснення розрахунків тощо. Приймає рішення про припинення виплати матеріального забезпечення (повністю або частково). Перевіряє правильність видачі та заповнення документів, які є підставою для надання матеріального забезпечення. 3.1.2. Здійснює контроль за правильним нарахуванням і своєчасною виплатою матеріального забезпечення застрахованим особам.

З огляду на вказані обставини і наявність саме у комісії із соціального страхування підприємства повноважень на відмову в призначенні допомоги по тимчасовій непрацездатності, до складу якої ОСОБА_5 не входила і заяву-розрахунок, яка є підставою для фінансування страхувальників робочими органами Фондуне підписувала та відсутності таких повноважень у директора коледжу, жодним належним доказом не підтверджено, що підписуючи листок непрацездатності 2 графі «підпис керівника» ОСОБА_5 діяла умисно, а органом досудового розслідування безпідставно інкримінується ОСОБА_27 «…підписання до виплати наданий ОСОБА_8 листок непрацездатності,…», адже жодного документа, який би надавав можливість в силу закону отримати фінансування допомоги по тимчасовій непрацездатності ОСОБА_8 без складення заяви розрахунку та прийняття рішення про призначення забезпечення комісію з соціального страхування органом досудового розслідування до матеріалів провадження долучено не було і судом не встановлено.

Отже, з огляду на ті обставини, що ще до підпису ОСОБА_5 листка непрацездатності ОСОБА_8 він перевірявся іншими посадовими особами, післякомісією з соціального страхування, у подальшому керівником установи за результатами цих перевірок подавалася заява-розрахунок разом із лікарняним, після ФСС проведено його фінансування без жодних заперечень, виникають обґрунтовані сумніви у тому, що ОСОБА_5 , в контексті відсутності у неї повноважень на контроль обґрунтованості видачі та продовження листка непрацездатності, достовірно знала про неправдивість запису в ньому про його продовження.

Органом досудового розслідування під час досудового розслідування не встановлювалася процедура складання тексту лікарняного та особа, відповідальна за цю процедуру, а виплата допомоги по тимчасовій непрацездатності, виходячи з показань обвинуваченої та усіх свідків, відбувалося у кілька етапів, і потребувала попереднього погодження комісією із соціального страхування та підписання протоколу засідання комісії із соціального страхування, надання цього протоколу разом із табелем обліку робочого часу, підписанням наостанок ректором заяви-рахунку до ФСС, що у свою чергу ставало підставою для нарахування та виплати допомоги по тимчасовій непрацездатності ОСОБА_8 .

Незважаючи на ті обставини, що жодна посадова інструкція долучена до матеріалів справи, нормативний акт не містить обов`язку та повноважень директора педагогічного фахового коледжу КЗ ВО «ХННРА» ЗОР здійснювати перевірку обґрунтованості видачі (продовження) листа непрацездатності матеріали кримінального провадження не містять належних доказів які б свідчили, що «.. ОСОБА_5 діючи умисно, здійснила видачу службовою особою завідомо неправдивого офіційного документу листка непрацездатності серії АДУ № 602846 шляхом його посвідчення».

Дійсно ОСОБА_5 було відомо, що ОСОБА_8 з 11.12.2019 по 16.12.2019 перебувала за межами України, проте зібрані у справі докази не містять фактичних даних, що ОСОБА_5 достовірно було відомо, та звідки їй могло бути відомо, що ОСОБА_28 під час поїздки за кордон перебувала на лікарняному, як про це зазначено в обвинувальному акті, з огляду на ті обставини, що сам же обвинувальний акт містить вказівку, що під час поїздки за кордон ОСОБА_5 була у відпустці, як і не доведено, як вона могла знати яким чином лікарняний подовжується, чи у кого з посадових осіб маються порушення при продовженні лікарняного, при тому, що питання оформлення листа непрацездатності є відповідальністю лікаря.

Вищенаведені обставини та зібрані у справі докази також свідчать, що органом досудового розслідування жодним належним доказом не доведено наявність суб`єктивної сторони в діях ОСОБА_5 хоча при формулюванні обвинувачення в обвинувальному акті і зазначені ознаки суб`єктивної сторони цього злочину, яку законодавець характеризує прямим умислом, однак вони не підтверджені матеріалами досудового розслідування і не доведені стороною обвинувачення під час судового розгляду справи.

Обвинувачена у судовому засіданні неодноразово заявляла про непричетність до вчинення вказаного інкримінованого їй діяння, заявивши, що нею поставлено підпис на листку непрацездатності як засвідчення правильності заповнення інших граф які заповнюють працівники коледжу і з огляду на ті обставини, що вона не має повноважень на перевірку змісту лікарняного, ці лікарняні вже були перевірені відділом кадрів, підстав не підписати вказаний лист у неї не було, як нею і не перевірялося чиї саме листки непрацездатності підписуються. Тим більше, вона під час поїздки за кордон у зв`язку із тим, що перебувала у відпустці і не цікавилася у ОСОБА_8 підставами звільнення її від роботи, а вийшовши на роботу 18.12.2019 з відпустки підписала лікарняний, тобто своїм підписом фіксувала правильність записів граф листка непрацездатності і підстав для не підписання у неї не було. Про лист фонду щодо необґрунтованості продовження ОСОБА_8 лікарняного вона дізналася уже у відділі поліції.

За результатами аналізу сукупності доказів, суд дійшов висновку, що стороною обвинувачення покази ОСОБА_5 не перевірялися і її пояснення про те, що під час поїздки за кордон ОСОБА_8 не повідомляла її про факт перебування на лікарняному і про ці обставини вона не знала через перебування у відпустці, а дізналася вже у поліції, жодним належним доказом не спростовані і в матеріалах провадження відсутні докази, які б спростовували твердження обвинуваченого ОСОБА_5 про її невинуватість.

Не містять інформації про підписання завідомо неправдивого офіційного документу ОСОБА_5 і показання допитаних свідків обвинувачення.

Оцінивши вищезазначені докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що органом досудового розслідування не було здійснено всіх можливих і необхідних заходів для перевірки даних, які б свідчили про наявність умислу у ОСОБА_5 на видачу завідомо неправдивого офіційного документу, не було знайдено достатніх доказів, які б без сумніву доводили видачу ОСОБА_5 завідомо неправдивого документа.

Зібрані органом досудового розслідування докази не містять фактичних обставин, за яких ОСОБА_5 усвідомлювала або повинна була усвідомлювати неправдивий характер тих відомостей, що містяться у листку непрацездатності ОСОБА_8 , який вона підписала, повністю чи частково він не відповідає дійсності, зокрема необґрунтоване продовження лікарняного листа лікарем, що виключає склад службового підроблення. Ані з обвинувального акту, ані з досліджених судом доказів та показань свідків, представників потерпілого, не вбачається в чому ж саме полягав умисний характер дій ОСОБА_5 ..

Надані прокурором докази, суд не вважає такими, що доводять вину обвинуваченої у вчиненні злочину поза розумним сумнівом і жодним наданим стороною обвинувачення доказом зазначені обставини, які прокурор вважав доведеними не підтверджуються, незважаючи на ті обставини, що обов`язок доказування цих обставин, в силу ст. 92 КПК України лежить на стороні обвинувачення.

Наявність вищенаведених обставин, свідчить про недоведеність наявності в діях ОСОБА_5 суб`єктивної сторони складу ст. 366 КК, а саме вини і умислу, а той факт, що вказані обставини не були встановлені та не досліджувалися під час досудового розслідування, свідчить лише про істотну неповноту, однобічність та необ`єктивність проведеного досудового розслідування, оскільки лишилися не перевіреними належним чином всі доводи ОСОБА_5 заявлені на свій захист, тобто досудове розслідування проводилось без дотримання вимог ст.294 КПК України і в даному випадку збирання доказів стороною обвинувачення у даному кримінальному провадженні не може бути визнано всебічним, повним та неупередженим.

Отже, наданими суду показами свідків сторони обвинувачення, письмовими і речовими доказами, показами представників потерпілих не підтверджено фактичних обставин, викладених в обвинувальному акті, саме обвинувачення є неконкретним, і не є доведеним поза розумним сумнівом факт, який є предметом доказування в цій справі в контексті вимог ст. 91 КПК України а саме, що відомості у підписаному офіційному документі є завідомо неправдивими та що є завідомо неправдивим сам офіційний документ наявність в діях обвинуваченої прямого умислу.наявність в діях ОСОБА_5 прямого умислу, а жодних інших доказів задля доведення винуватості ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України, суду не надано.

Клопотань щодо отримання додаткових доказів, у тому числі у порядку передбаченому ст.333 КПК України прокурором суду заявлено не було.

При цьому суд вважає достатньо забезпеченими в ході судового процесу процесуальні права прокурора на надання ними додаткових доказів у підтвердження доведеності пред`явленого обвинувачення.

Судом в умовах змагальності процесу досліджені в повному обсязі усі докази, представлені обвинуваченням задля підтвердження висунутого ОСОБА_5 обвинувачення, проте належних, достовірних, допустимих доказів, які були б достатніми для висновку про доведення винуватості ОСОБА_5 поза розумними сумнівами у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України, в ході судового розгляду не встановлено, і можливість збирання доказів вичерпана, що визнано сторонами процесу, які підтвердили відсутність у них інших доказів і доповнень до судового розгляду, а засудження обвинуваченої не може ґрунтуватися виключною мірою на припущеннях, які доказами з інших джерел, досліджених у судовому засіданні, не підтверджуються, а пред`явлене обвинувачення є неконкретним.

З огляду на відсутність даних щодо входження до коло службових обов`язків ОСОБА_5 як директора коледжу повноважень контролювати обґрунтованість видачі та продовження листа тимчасової непрацездатності, відсутності необхідних умов та сукупності зібраних доказів, суд також не вбачає підстав для кваліфікації її дій за ст.367 КК України відповідно до ч. 3 ст.337 КК України.

Суд при ухваленні вирок також враховує і ті обставини, що 19.12.2019 року КЗ ВО «ХННРА`ЗОР подала до ФСС заяву розрахунок, а 30.01.2020 року ОСОБА_8 було виплачено листок непрацездатності, 12.03.2020 року КЗ ВО «ХННРА`ЗОР отримано відповідь ФСС щодо необґрунтованості продовження листа непрацездатності АДУ № 602846, проте Академія, звернулася до поліції із заявою про вчинене правопорушення в порядку ст. 214 КПК України майже через рік після видачі листа тимчасової непрацездатності лише 20.11.2020 року. Увесь цей період в матеріалах справи відсутні відомості щодо проведення службових перевірок, наслідком чого могло б стати притягнення до відповідальності відповідних винних осіб, отже у ані у Академії, а ні у ФСС жодних претензій до листа непрацездатності не виникало майже рік після його оплати. Матеріали провадження не містять відомостей чи зверталася у цей час Академія до особи, яка безпосередньо отримала грошову допомогу по тимчасовій непрацездатності ОСОБА_8 , хоча остання працювала після цього ще майже рік, звільнилася і роботодавець не був позбавлений можливості вирішити питання щодо утримання безпідставно виплачених коштів з заробітної плати ОСОБА_8 або під час розрахунку при звільненні, так і не містить відомостей про звернення ФСС до КЗ ВО «ХННРА`ЗОР або до медичного закладу із відповідними претензіями, у сукупності із даними про винесення відносно ОСОБА_5 у період звернення із заявою до правоохоронних органів (20.11.2020 дата реєстрації) наказів про оголошення ОСОБА_5 доган (10.11.2020,23.11.2020,23.11.2020, 08.12.2020,10.12.2020), 4 з яких визнані у подальшому судом незаконними і скасовані і 16.12.2020 року її незаконне звільнення з посади, що у свою чергу надає сенсу та достовірності поясненням ОСОБА_5 щодо штучно створеного відносно неї кримінального переслідування з метою усунення від посади.

Також, сукупність вищенаведених обставин, не вчинення жодних юридично значущих дій з дати коли стали відомі обставини щодо необґрунтованого продовження листа непрацездатності ОСОБА_8 та до теперішнього часу, що становить майже три роки, не рахуючи звернення до правоохоронних органів КЗ ВО «ХННРА`ЗОР із заявою про вчинений злочин, також свідчить про відсутність належного контролю з боку як керівництва КЗ ВО «ХННРА`ЗОР, так і органів ФСС за витрачанням бюджетних коштів при наявності чисельних процесуальних механізмів та можливостей їх повернення поза межами кримінального провадження.

За результатами судового розгляду суд, оцінивши вищезазначені докази в їх сукупності, приходить до висновку, що органом досудового розслідування не було здійснено всіх можливих і необхідних заходів для перевірки даних, які б свідчили про наявність прямого умислу у ОСОБА_5 на видачу службовою особою завідомо неправдивого офіційного документу, як і не доведено і об`єктивну сторону кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України.

Частина 5 ст.9 КПК України передбачає, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Пунктом 2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен, кого обвинувачують у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Принцип презумпції невинуватості закріплено статтею 62 Конституції України, як нормою прямої дії та нормами Кримінального процесуального Кодексу України

Відповідно до ч. 2 ст. 62 Конституції України та аналогічна позиція держави закріплена й у ч. 2 ст. 17 КПК України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчинені злочину (кримінального правопорушення) і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом, а, відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України та ч. 4 ст. 17 КПК України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Поводження з особою, вина якої у вчиненні кримінального правопорушення не встановлена обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, має відповідати поводженню з невинуватою особою.

Стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" передбачає, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У справі "Барбера, Мессеґе і Хабардо проти Іспанії" від 6 грудня 1988 року Європейський Суд з прав людини встановив, що "принцип презумпції невинуватості вимагає, серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не розпочинали розгляд справи з упередженої думки, що підсудний вчинив злочин, який йому ставиться в вину, обов`язок доказування лежить на обвинуваченні, і будь-який сумнів має тлумачитися на користь обвинуваченого (підсудного).

Тягар доведення факту вчинення обвинуваченим (підсудним) злочину покладений на сторону обвинувачення і не може перекладатися на захист, чітко та недвозначно висловлено у низці рішень Європейського Суду з прав людини, зокрема, у § 39 Рішення Страсбурзького суду "Капо проти Бельгії" від 13 січня 2005 року.

Згідно з положеннями ст. 17 КПК України особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом.Підозра, обвинувачення не можуть ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на користь такої особи.

Судовий вирок, який проголошується ім`ям держави, має бути законним, обгрунтованим і справедливим.

У правовій державі при ухваленні судового рішення не допускається звинувачувальний ухил, по суті якого кожен, хто з`явився перед судом, має бути визнаний винуватим.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 01 листопада 1996 року «Про застосування Конституції при здійснені правосуддя» визнання особи винуватою у вчиненні злочину можливо лише за умови доведеності її вини.

Згідно до ч.3 ст. 373 КПК України, обвинувальний вирок не може ґрунтуватися на припущеннях і ухвалюється лише за умови, доведення у ході судового розгляду винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Виправдувальний вирок постановляється судом у випадках передбачених ст.284 та 373 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 373 КПК України, якщо не доведено, що вчинено кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується особа, кримінальне правопорушення вчинене обвинуваченим, в діянні обвинуваченого є склад кримінального правопорушення, ухвалюється виправдувальний вирок.

Суд, дотримуючись вимог ст.337 КПК України, вважає, що можливість отримання доказів винуватості ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення повністю вичерпана і не пропонується стороною обвинувачення та наголошує, що стороною обвинувачення ОСОБА_5 пред`явлено неконкретне обвинувачення і не було доведено наявність у діях ОСОБА_5 складу інкримінованого кримінального правопорушення, а саме об`єктивної та суб`єктивної сторони, а виявлені в ході судового розгляду суперечності не спростовано, стороною обвинувачення залишилися нез`ясованими обставини, які мають суттєве значення для законного та обґрунтованого вирішення даного кримінального провадження, досудове розслідування проведено неповно і неякісно, ОСОБА_5 пред`явлено неконкретне обвинувачення, а аналіз наданих суду доказів привів до того, що наявність в діях ОСОБА_5 складу інкримінованого правопорушення за ч.1 ст.366 КК України, виходячи з пред`явленого звинувачення, не доведена і прийшов до переконання, що ОСОБА_5 необхідно виправдати з підстав передбачених п.3 ч.1 ст. 373 КПК України.

У вказаному кримінальному провадженні проводилась судова почеркознавча експертиза №СЕ-19/108-21/85-2-ПЧ від 05.08.2021. Витрати на залучення експерта становлять 5148 гривень 60 копійок.

Згідно з вимогами ч.2 ст.124 КПК України, щодо стягнення судових витрат на залучення експерта тільки при постановлені обвинувального вироку, суд вважає необхідним судові витрати покласти на рахунок держави.

Відповідно до ст. 129 КПК у разі виправдання за відсутності складу кримінального правопорушення суд залишає позов без розгляду.

Цивільні позови Комунального закладу вищої освіти «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради та управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування у Запорізькій області про відшкодування збитків у відповідності до вимог ч. 3 ст. 129 КПК України слід залишити без розгляду.

Долю речових доказів суд вирішує на підставі ст. 100 КПК України.

Арешт на майно в межах даного кримінального провадження не накладався. Запобіжний захід під час судового розгляду не застосовувався.

Враховуючи обставини справи і результати судового слідства по ній суд постановляє виправдувальний вирок.

Керуючись ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, ст.62 Конституції України, ст.ст.17, 368,373,374,392 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати невинуватою у пред`явленому обвинуваченні у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України та виправдати на підставі п.3 ч.1 ст. 373 КПК України у зв`язку з недоведеністю в її діях складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.366 КК України.

Заходи забезпечення кримінального провадження не застосовувалися.

Цивільні позови Комунального закладу вищої освіти «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради та управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування у Запорізькій областідо ОСОБА_5 , про відшкодування збитків, залишити без розгляду.

Речові докази після набрання вироком законної сили: оригінали документів-лист тимчасової непрацездатності ОСОБА_8 серії АДУ№ 6028456 від 16.12.2019; протокол №14 засідання комісії соціального страхування педагогічного коледжу КЗВО «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» ЗОР від 17.12.2019 року, заява розрахунок, табель обліку використання робочого часу та підрахунку заробітку, які постановою слідчого від 20.05.2021 року визнані речовими доказами, долучені до матеріалів справи повернути законному володільцю- Комунальному закладу вищої освіти «Хортицька Національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, розташованого за адресою: м. Запоріжжя, вул. Наукове Містечко, 59, залишивши завірені ксерокопії документів в матеріалах кримінального провадження; оригінали посадової інструкції керівника фізичного виховання педагогічного коледжу КЗ ВО`ХННРА`ЗОР, з якою ознайомилася ОСОБА_29 , наказ від 27.08.2018 № 173/к про прийняття ОСОБА_8 викладачем фізичного виховання з 28.08.2018 року, наказ від 16.12.2020 №553 про розірвання контракту та звільнення з посади директора педагогічного фахового коледжу ОСОБА_5 , згідно якого розірвано з 16.12.2020 року контракт із ОСОБА_5 , рішення ЗОР №12 від 24.10.2019 про затвердження Статуту (нової редакції) КЗВО «ХННРА «ЗОР» , Статут КЗ ВО «ХННРА «ЗОР» (нова редакція), контракт з директором педагогічного коледжу КЗВО «ХННРА «ЗОР» від 30.11.2018 року, положення про педагогічний коледж комунального вищого навчального закладу «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, наказ від 29.10.2018 № 320/к про призначення ОСОБА_5 на посаду директора педагогічного коледжу КЗВО «ХННРА «ЗОР» з 30.10.2018 року шляхом укладення з нею контракту строком на 5 років; посадова інструкція директора педагогічного фахового коледжу КЗ ВО`ХННРА`ЗОР, з якою ознайомилася Лопатинська 26.11.2020, які згідно із постановою слідчого визнані речовими доказами і долучено до матеріалів провадження- повернути законному володільцю-Комунальному закладу вищої освіти «Хортицька Національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, розташованого за адресою: м. Запоріжжя, вул. Наукове Містечко, 59, залишивши завірені ксерокопії документів в матеріалах кримінального провадження.

Процесуальні витрати по кримінальному провадженню віднести на рахунок держави.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Вирок може бути оскаржено до Запорізького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя протягом тридцяти днів з моменту його проголошення.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку, мають право на ознайомлення з журналом судового засідання та подання на нього письмових зауважень.

Учасники судового провадження протягом строку апеляційного оскарження мають право заявити клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

ОСОБА_5 та прокурору копія вироку вручається негайно після його проголошення.

Суддя ОСОБА_1