УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Красилів, зареєстрованої за місцем проживання у АДРЕСА_1 , жительки АДРЕСА_2 , з середньою-спеціальною освітою, непрацюючої, незаміжньої, на утриманні неповнолітніх дітей не має, раніше судимої,

у кримінальному провадженні №0002980 від 11.12.2022 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України,

встановив:

26.12.2022 року старший слідчий СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітан поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду ; незаконного впливу на потерпілого та/або свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.

Підозрювана і її захисник заперечили проти задоволення клопотання.

Вважають, що більш м`який запобіжний захід буде достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки.

ОСОБА_8 причетність до вчинення кримінального правопорушення не заперечує.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

11.12.2022 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0002980 зареєстровано дане кримінальне правопорушення правова кваліфікація ч. 4 ст. 185 КК України.

24.12.2022 ОСОБА_6 , оголошено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно з матеріалами кримінального провадження, 09.12.2022, близько 19.30 год, ОСОБА_6 перебувала у приміщенні аптеки «Джерела здоров`я від А до Я», за адресою: вул. Грушевського, 138 Б, м. Красилів, Красилівської міської ОТГ Хмельницького району та побачила на прилавку в приміщенні згаданої аптеки мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9A», IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , оперативна пам`ять 2 Gb, вбудована пам`ять 32 Gb, що належить ОСОБА_9 , який вирішила викрасти.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_6 09.12.2022, близько 19:32 год, перебуваючи у приміщенні аптеки «Джерела здоров`я від А до Я», за адресоювул. Грушевського, 138 Б, м. Красилів Красилівської міської ОТГ Хмельницького району, усвідомлюючи що за її діями ніхто не спостерігає, розуміючи, що в країні діє воєнний стан, введений Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022, який неодноразово продовжувався, а востаннє указом Президента України №757/2022 від 07.11.2022 на 90 діб по 19.02.2023 включно, із прилавку вказаної аптеки умисно, таємно, з корисливих мотивів, шляхом вільного доступу, повторно викрала мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9A», IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , оперативна пам`ять 2 Gb, вбудована пам`ять 32 Gb, вартістю 3016,67 грн, який положила у кишеню власного пальто та залишила із викраденим приміщення аптеки, розпорядившись останнім на власний розсуд, чим завдала потерпілій ОСОБА_9 майнової шкоди в розмірі 3016,67 гривень.

24 .12.2022 ОСОБА_6 , оголошено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто в таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану

Згідно із ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого , міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження №0002980 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень (злочину), передбачених ч. 4 ст. 185 КК України сторона обвинувачення підтверджує такими доказами: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , свідка ОСОБА_10 , показаннями ОСОБА_6 , протоколом огляду та добровільної видачі від 14.12.2022, під час якого свідок ОСОБА_10 видав мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9A», IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , оперативна пам`ять 2 Gb, вбудована пам`ять 32 Gb, який вилучено, протоколом огляду відеоматеріалів від 16.12.2022.

Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.

Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.

Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту.

З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК.

Частиною 1 статті 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру.

Кримінальним процесуальним кодексом України не визначено поняття «обґрунтованої підозри», тому Суд, в силу вимог ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», керується практикою Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права. Так, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, обґрунтована підозра є нижчим стандартом доведення, ніж переконання поза розумним сумнівом, та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Однак таке переконання суду має бути засновано на об`єктивних фактах. Європейський Суд визначає, що «розумна підозра передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин. Те, що позначено словом "обґрунтована", залежатиме від усіх обставин» (справа «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства», 30 August 1990, § 32).

Разом із тим, перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Сторона обвинувачення у клопотанні і судовому засіданні зазначила про наявність двох ризиків, передбачених ст..177 КПК України: переховування від органу досудового розслідування і суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Під час розгляду клопотання вираженість ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України у поведінці ОСОБА_6 після повідомлення про підозру не підтвердилась/

Слідчий наголошує на тому, що відносно ОСОБА_6 у суді першої інстанції перебувають на розгляді дев`ять обвинувальних актів про вчинення нею кримінальних правопорушень, серед яких проступки та один злочин.

Проте, у межах указаних кримінальних проваджень, лише в одному із них до ОСОБА_6 застосований запобіжний захід, відомостей про порушення якого немає.

У інших кримінальних провадженнях запобіжні заходи ОСОБА_6 не обиралися.

До ОСОБА_6 приводи не застосовувалися, у розшук її не оголошували.

Фактично необхідність застосування до ОСОБА_6 найсуворішого запобіжного заходу слідчий обґрунтовує ризиком вчинення іншого кримінального правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що спосіб вчинення кримінального правопорушення, його характер, корисливий мотив вказують на те, що отримання засобів для існування підозрювана може здійснити у протиправний спосіб.

А тому ризик вчинення іншого кримінального правопорушення слідчий суддя вважає підтвердженим.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання її винуватою, соціальні зв`язки підозрюваної, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання, разом із матір`ю, поведінка під час розслідування кримінального провадження, відсутність відомостей про порушення нею інших запобіжних заходів та невчинення будь-яких дій для перешкоджання досягненню мети кримінального провадження.

Слідчий суддя враховує те, що підозрювана незаміжня, не має підтвердженого офіційного та/або неофіційного місця роботи та джерел доходу, здобутого у правомірний спосіб, не має на утриманні осіб, має місце проживання в м. Хмельницькому, раніше судима.

За приписами п.4 ч.2 ст.183 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. (частина 1 статті 183 КПК).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1)особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт;

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Слідчий у клопотання просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зазначає що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам.

Аналізуючи обставини інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваної ОСОБА_6 її вік, стан здоров`я, майновий та сімейний стан, наявність у неї зареєстрованого та фактичного місця проживання, а також те, що остання раніше притягувалася до кримінальної відповідальності, слідчий суддя, огляду на підтвердження лише одного ризику у межах цього кримінального провадження (вчинення іншого кримінального правопорушення) приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено, що запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної і виконання нею процесуальних обов`язків.

Розглядаючи можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_6 , слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, визнає свою причетність до її вчинення, бере участь у слідчих діях.

Сукупність встановлених обставин дає підстави для висновку про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який просить застосувати відносно підозрюваного сторона обвинувачення, буде занадто суворим.

На думку слідчого судді запобігти існуючому ризику можливо шляхом застосування щодо підозрюваної ОСОБА_6 домашнього арешту з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

При цьому встановлені під час розгляду клопотання обставини не є такими, які б давали можливість обрати ще більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Отже, застосування цілодобового домашнього арешту є саме таким запобіжним заходом, який може забезпечити належну поведінку та виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Строк домашнього арешту слід визначити в межах строку досудового розслідування.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 177-178, 181, 183-184, 193-194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 цілодобово.

Покласти на підозрювану ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із м.Красилова без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утриматись від спілкування із свідками не інакше як в присутності слідчого, прокурора, судді;

- здати на зберігання уповноваженому органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

Ухвала діє по 24 лютого 2023 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошений 28.12.2022 о 14 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1