Номер провадження: 11-сс/813/506/23
Справа № 947/5806/23 1-кс/947/2676/23
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.04.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

за участі прокурора ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваної ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Київського райсуду м. Одеси від 03.03.2023, якою в межах к/п №0000422 від 02.09.2022, відносно:

ОСОБА_8 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Одесі, громадянки України, із середньою спеціальною освітою, розлученої, має на утриманні дитину 17 років, не працюючої, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

- підозрюваної у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 27.04.2023 із визначенням розміру застави

установив:

Зміст оскаржуваного судового рішення та встановлених судом 1-ої інстанції обставин.

Зазначеною ухвалою слідчого судді був застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 27.04.2023 із визначенням застави у сумі 5 368 000 грн. відносно ОСОБА_8 , підозрюваної у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України у к/п №0000422 від 02.09.2022.

Мотивуючи своє рішення, слідчий суддя послався на те, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України та у вказаному провадженні існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органу досудового розслідування чи суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрювана офіційно не працевлаштована, джерело її доходів невідоме.

Вимоги, наведені в апеляційній скарзі та узагальнення доводів особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 вказує на те, що оскаржувана ухвала слідчого судді є такою, що суперечить вимогам КПК України з таких підстав:

- слідчий суддя констатував наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, хоча стороною обвинувачення заявлені ризики жодним чином не підтверджені, в тому числі документально;

- підозрювана ОСОБА_8 раніше не судима, у вчиненні інших кримінальних правопорушень не підозрюється, має на утриманні неповнолітню доньку та матір похилого віку, яка потребує догляду та допомоги у побуті;

- визначений слідчим суддею розмір застави унеможливлює її виконання та фактично нівелює мету визначення такої застави, оскільки є непомірним для підозрюваної

- заявлені слідчим ризики у вказаному провадженні не доведені та не доведено, що менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної;

- відповідно до відповіді Міністерства юстиції України №10397/852-1-23/27 від 27.01.2023, зокрема в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» не обладнані укриття у зв`язку із відсутністю місць, які за своїми властивостями можна використовувати як захисні споруди від обстрілів;

- в оскаржуваній ухвалі зазначено, що у судовому засіданні приймала участь секретар судового засідання ОСОБА_9 , однак це не відповідає дійсності.

За таких обставин, захисник ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваної ОСОБА_8 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту або зменшити заставу до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У судовому засіданні апеляційного суду захисник ОСОБА_7 апеляційну скаргу підтримав у повному обсязі та просив її задовольнити, натомість прокурор заперечував проти задоволення апеляційної скарги, просив залишити оскаржувану ухвалу без змін.

Мотиви суду апеляційної інстанції.

Частина 1 ст. 404 КПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду 1-ої інстанції в межах апеляційної скарги.

Разом з тим, ч. 1 ст. 370 КПК України передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Згідно з приписом п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Оскільки в апеляційній скарзі захисник не оспорює обґрунтованість підозри апеляційний суд не переглядає оскаржувану ухвалу слідчого судді в цій частині та констатує, що підозра ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованих злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України за кваліфікуючими ознаками заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), в особливо великих розмірах та за ч.4 ст. 358 КК України як використання завідомо підробленого документу є обґрунтованою.

Що стосується наявності ризиків у вказаному провадженні, апеляційний суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як вбачається з обґрунтованих висновків слідчого судді, в даному кримінальному провадженні існують доведені прокурором та слідчим ризики того, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування чи суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Існування вказаних ризиків обумовлено зокрема тяжкістю покарання, яке загрожує ОСОБА_8 у разі визнання її винуватою, відсутністю місця роботи та відсутністю даних про її доходи.

ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Апеляційний суд приймає до уваги посилання захисника відносно особи ОСОБА_8 , яка є наркозалежною, наявність у неї доньки та матері похилого віку, однак зауважує, що такі обставини не зменшують існування вищенаведених ризиків та не можуть слугувати безумовною підставою для застосування стосовно підозрюваної більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних із триманням під вартою, з огляду на інші, встановлені судами 1-ої та апеляційної інстанції обставини.

Окрім того, колегія суддів суд враховує посилання захисника відносно того, що в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» не обладнані укриття у зв`язку із відсутністю місць, які за своїми властивостями можна використовувати як захисні споруди від обстрілів, однак зауважує, що з огляду на обґрунтованість підозри та наявність ризиків, відносно підозрюваної ОСОБА_8 неможливо застосувати менш суворий запобіжний захід.

Більш того, доцільність продовження строку тримання підозрюваної під вартою буде перевірена слідим суддею в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, що виключають можливість застосування стосовно підозрюваної ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ні слідчим суддею, ні апеляційним судом під час апеляційного розгляду скарги не встановлено.

Водночас, що стосується визначеного слідчим суддею розміру застави апеляційний суд приходить до таких висновків.

Так, оскаржуваною ухвалою був визначений альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 5 368 000 грн.

Відповідно до ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину - від 80 до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Водночас, позиція Європейського суду з прав людини стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28.09.2010, в якому Суд зазначає, що розмір застави має оцінюватись в першу чергу «з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі».

Окрім того, у рішенні ЄСПЛ «Істоміна проти України» від 13.01.2022, зазначено, що хоча національне законодавство дозволяло суду у «виключних випадках» встановлювати більші розміри застави, таке рішення мало передбачати ретельний аналіз обставин справи для обґрунтування її «виключного» характеру.

Як вбачається із клопотання слідчого розмір застави для підозрюваний був обумовлений розміром завданої злочином майнової шкоди.

Водночас, апеляційний суд враховує доводи захисника, які також були підтверджені прокурором відносно того, що в ході проведення досудового розслідування вживаються заходи щодо повернення майна у володіння держави, у зв`язку з чим приходить до висновку про те, що визначений слідчим суддею розмір застави є непомірним для підозрюваної та необґрунтованим.

Водночас, враховуючи обґрунтованість підозри та наявність ризиків, апеляційний суд вважає, що застава в межах, визначений КПК України а саме у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб є достатньою та необхідною для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної та для запобігання існуючим ризикам.

Окрім того, колегією суддів встановлено, що оскаржувана ухвала слідчого судді не відповідає вимогам кримінального процесуального закону, а саме ст.194 КПК України оскільки в резолютивній частині ухвали не зазначено яке рішення прийняте слідчим суддею за результатами розгляду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваної ОСОБА_8 .

Що стосується доводів захисника відносно того що в оскаржуваній ухвалі зазначено, що у судовому засіданні приймала участь секретар судового засідання ОСОБА_9 , однак це не відповідає дійсності, апеляційний суд зауважує, що зазначена обставина є технічною опискою і жодним чином не впливає на питання застосування до підозрюваної запобіжного заходу.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника ОСОБА_7 підлягає частковому задоволенню, оскаржувана ухвала слідчого судді підлягає скасуванню із постановленням нової ухвали.

Керуючись ст.ст. 24, 177, 183, 199, 370, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , в інтересах підозрюваної ОСОБА_8 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Київського райсуду м. Одеси від 03.03.2023, якою відносно ОСОБА_8 , підозрюваної у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою до 27.04.2023 із визначенням розміру застави скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання ст. слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_10 задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_8 , підозрюваної у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України запобіжний захід у виді тримання під вартою із утриманням в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» до 27.04.2023.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_8 покладених на неї обов`язків у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 805 200 (вісімсот п`ять тисяч двісті ) грн.

Підозрюваний, або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на депозитний рахунок для зарахування заставних сум за наступними реквізитами:

Отримувач: Одеський апеляційний суд; Код отримувача за

Банк отримувача: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача: 820172

Рахунок отримувача: UA1086720

Призначення платежу: згідно ухвали суду від 03.04.2023, заставна сума за ОСОБА_8 , судді: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 ..

У разі внесення застави звільнити підозрювану ОСОБА_8 з - під варти та покласти на неї обв`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до за викликом до органу досудового розслідування, прокурора та суду в залежності від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися із міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утриматись від спілкування зі свідками, підозрюваними, експертами у кримінальному провадженні, крім випадків участі у проведенні слідчих дій у даному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному або заставодавцю наслідки невиконання вимог ухвали, передбачені чч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4