Справа № 953/477/23
н/п 1-кс/953/529/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" січня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судовий засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні суду в м. Харкові клопотання слідчого 1 відділення слідчого відділу УСБУ в Харківській області лейтенанта юстиції ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за №0000133 від 18.01.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця

м. Люботин Харківської області, з середньою освітою, одруженого, має на утриманні малолітню дитину, 2021 р.н., який тимчасово не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 109 КК України

встановив:

20.01.2023 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого 1 відділення слідчого відділу УСБУ в Харківській області лейтенанта юстиції ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за №0000133 від 18.01.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 109 КК України.

На обґрунтування клопотання слідчий вказує, що в провадженні УСБУ в Харківській області здійснюється досудове розслідування за ЄРДР №0000133 від 18.01.2023. Встановлено, що у період не пізніше 13.01.2023 у громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник злочинний умисел направлений на вчинення дій, спрямованих на насильницьку зміну чи повалення конституційного ладу або на захоплення державної влади, а саме на здійснення публічних закликів до насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або до захоплення державної влади з використанням засобів масової інформації.

Так, ОСОБА_7 , з метою реалізації свого злочинного умислу, у період не пізніше 13.01.2023 (більш точна дата та час в ході досудового розслідування не встановленні), перебуваючи у м. Люботин Харківської області (більш точне місцезнаходження в ході досудового розслідування не встановлено), діючи з ідеологічних міркувань щодо вчинення дій, спрямованих на насильницьку зміну чи повалення конституційного ладу або на захоплення державної влади, з використанням відеокамери власного мобільного телефону марки «Samsung Galaxy S7» IMEI НОМЕР_1 IMEI2 НОМЕР_2 , записав особисте відеозвернення, яке у період не пізніше 13.01.2023 (більш точна дата та час в ході досудового розслідування не встановленні) розмістив на власному акаунті у соціальній мережі «Facebook» - « ОСОБА_8 » за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є доступним для огляду необмеженому колу користувачів вказаної соціальної мережі.

Відповідно до висновку спеціаліста ОСОБА_9 від 19.01.2023 року, розміщене у соціальній мережі «Facebook» відеозвернення, містить інформацію, виражену у формі публічних закликів до насильницької зміни, повалення конституційного ладу, до захоплення державної влади.

18.01.2023 о 20 год. 36 хв. ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208, 615 КПК України.

19.01.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 109 КК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане клопотання, просив про його задоволення, посилаючись на ризики, зазначені в п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні частково погодились з клопотанням, просили визначити домашній арешт ОСОБА_5 , врахувавши всі дані по особистості підозрюваного та видалення даного запису через деякий час.

Слідчий суддя, вислухавши думки учасників кримінального провадження, та дослідивши надані матеріали, встановив наступне.

УСБУ в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000133 від 18.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 109 КК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст.178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідча суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідча, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри слідча суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідча суддя користується практикою ЄСПЛ.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вирок) чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процес) кримінального розслідування».

24 лютого 2022 року указом Президента України № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, який в подальшому було неодноразово продовжено.

Обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.3 ст. 109 КК України, повністю підтверджується зібраними та наданими у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 18.01.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 18.01.2023; протоколом огляду від 18.01.2023; висновком спеціаліста від 19.01.2023; СД диск з відеозаписом; протоколом обшуку від 18.01.2023.

Доказів зі сторони захисту на спростування обґрунтованості підозри за ч.3 ст. 109 КК України, що інкримінується ОСОБА_5 під час розгляду клопотання надано не було.

Слідча суддя зазначає, що на цій стадії кримінального провадження, враховуючи практику Європейського суду з прав людини та положення кримінального процесуального закону, суд повинен лише надати оцінку тому чи достатньо отриманої інформації та досліджених доказів, для того, щоб допустити можливість, що особа щодо якої вирішується питання про застосування запобіжного заходу могла вчинити кримінальне правопорушення, яке їй інкримінується. Питання ж оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні того чи іншого злочину входить до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті.

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідча суддя переконана, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_5 дій, що кваліфікуються за ч.3 ст. 109 КК України за викладених у клопотанні обставин.

Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України слідча суддя зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Дані ризики підтверджені тим, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду через тяжкість вчиненого ним кримінального правопорушення, і на території іншої держави чи тимчасово окупованих частинах території України, може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, враховуючі, що свідки це місцеві жителі м. Люботин Харківської області, які йому відомі і використовуючи негативну репутацію серед місцевого населення, останній може вдатися до спроб незаконного впливу на свідків та інших осіб з користувачів мережі «Facebook», які мали можливість перегляду відеозапису, з метою відмови свідками надання показань або їх зміни, та враховуючи характер правопорушення та воєнний стан в Україні може продовжувати вчиняти відповідні дії.

Доводи сторони захисту про відсутність вищезазначених ризиків не спростовують наведених вище висновків слідчої судді.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні по справі від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

Однак, слідчий суддя вважає, що на цей час існують правові підстави для застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою.

Даних на підтвердження зменшення ризиків стороною захисту не надано.

Слідчою суддею досліджені всі надані дані по особі підозрюваного та враховано, що він одружений з 26.10.2022 року, не працює офіційно, з його слів працював неофіційно на м*ясокомбінаті, має на утриманні малолітню дочку, ІНФОРМАЦІЯ_3 , з його слів діти дружини від колишнього шлюбу проживають також з ними, дружина має статус багатодітної матері, даних про стягнення аліментів на утримання аліментів на утримання дітей дружини від колишнього шлюбу не надано, з його слів має погашену судимість.

Посилання підозрюваного на те, що він утримує і батька-пенсіонера, який має хвороби слідчою суддею враховано, однак зазначаю, що належних даних на підтвердження зазначеного не надано, враховуючи відсутність офіційних заробітків у підозрюваного та отримання пенсії батьком, і дані обставини не спростовують висновків суду і не свідчать про неможливість перебування підозрюваного в умовах тримання під вартою.

Враховуючи наявність ризиків, а також те, що злочин за ч. 3 ст. 109 КК України, є злочином проти основ національної безпеки України, який вчинений під час дії воєнного стану, а отже у цьому кримінальному провадженні наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав як інтересів суспільства так і держави в цілому, оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання винуватим у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, те, що може впливати на свідків, продовжувати вчиняти правопорушення, ухилятись від слідства та суду, а тому застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, і слідчий суддя застосовує відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Слідчий суддя при постановленні даної ухвали, керуючись ч.ч. 3, 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, про які зазначено вище, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, оскільки останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 109 КК України, що дає право слідчому судді не застосовувати до підозрюваного інших запобіжних заходів в період дії воєнного стану.

В розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів»

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 206, 211, 213, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

Постановив:

Клопотання слідчого, погоджене прокурором по кримінальному провадженню №0000133 від 18.01.2023 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування на 60 днів тобто до 18 березня 2023 року.

Зобов`язати слідчого слідчого відділу УСБУ в Харківській області ОСОБА_4 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_5 про взяття під варту останнього.

Встановити строк дії ухвали до 18.03.2023 включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції в Харківський апеляційний суд протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідча суддя