У Х В А Л А

Справа № 285/1339/23

провадження № 1-кс/0285/226/23

27 лютого 2023 року м. Звягель

Слідча суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ……………… ОСОБА_3 ,

підозрюваного …………. ОСОБА_4 ,

захисника……………….. ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду

клопотання старшого слідчого Слідчого відділення Звягельського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_6 ,

погоджене прокурором Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою? ?

відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та зареєстрованого в АДРЕСА_1 та жителя АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, який не працює, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальногоправопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,

внесеногодо Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000258 від 26.02.2023 (далі-ЄРДР),

ВСТАНОВИЛА:

Слідчий 27.02.2023 звернувся до суду з клопотанням, в якому просив застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що 26.02.2023 о 08 год. ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , знаходились по місцю проживання в буд. АДРЕСА_2 , під час сварки, яка виникла між ними на ґрунті особистих неприязних відносин, ОСОБА_4 умисно наніс ОСОБА_7 2 удари поліном по голові, чим спричинив останньому тяжкі тілесні ушкодження.

По даному факту внесено відомості до ЄРДР.

26.02.2023 за підозрою у вчиненні вказаного злочину затримано ОСОБА_4 та цього ж дня повідомлено йому про підозру.

Підставою для внесення клопотання стало те, що в діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, і під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 п.п.1,3,5 ст.177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

ОСОБА_4 та його захисник заперечили щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили застосувати більш м`який запобіжний захід, при цьому свою причетність до скоєння інкримінованого діяння підозрюваний не заперечив.

Вислухавши думки сторін захисту та обвинувачення, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, перелік яких визначено ст.177 КПК України та не підлягає розширеному тлумаченню.

Стаття 183 КПК України передбачає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Встановлено, що в провадженні досудового органу перебувають матеріали кримінального провадження №0000258 по факту заподіяння умисних тяжких тілесних ушкоджень, тобто умисних тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння. 26.02.2023 о 12 год. 30 хв. ОСОБА_4 було затримано за підозрою у вчиненні вказаного злочину, в порядку ст.209 КПК України, та цього ж дня йому повідомлено про підозру у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

За правовими позиціями Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра» - це наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити конкретне правопорушення. Наявність обґрунтованої підозри є обов`язковим елементом застосування запобіжного заходу на стадії досудового розслідування та свідчить про те, що слідчий суддя не може надавати оцінку «обґрунтованості підозри» в розрізі оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити правопорушення.

Сукупність матеріалів судової справи, наданої суду стороною обвинувачення під час розгляду зазначеного клопотання, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатніми для визначення поняття обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, в якому ОСОБА_4 підозрюється.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, суд відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинятися з високим ступенем ймовірності.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Як зазначено в п.111-112 Рішення ЄСПЛ «Белеветський проти Росії» - обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням п.4 ст.5 Конвенції.

Слід відмітити, що вчинення особою кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжкого не може бути єдиною підставою для обрання такого запобіжного заходу як тримання під вартою.

Прокурором обґрунтовано потреби досудового розслідування для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу та зібрані докази вказують на наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України (незаконно впливати на потерпілого). Разом з тим, такі ризики як переховування від органу досудового розслідування та вчинення іншого кримінального правопорушення, ґрунтується на припущеннях та не знайшли свого відображення під час розгляду клопотання. Стороною обвинувачення здебільшого зверталася увага на тяжкість вчиненого злочину і не було наведено доказів того, що підозрюваний має намір ухилитися від слідства, а також не було наведено жодних обставин, які б свідчили про недостатність застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

У відповідності до статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Вирішуючи питання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу, враховую особу підозрюваного, який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, сукупність даних про нього. Окрім того, беру до уваги, що сама лише тяжкість інкримінованого злочину, а також ризик незаконно впливати на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, хоча і є визначальним елементом при оцінці ризику, але не може бути достатньою підставою для законності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За таких обставин, приходжу до висновку про наявність підстав для часткового задоволення клопотання та вважаю достатнім застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, поклавши на нього обов`язки відповідно до вимог ч.5 ст.194 КПК України на строк до 2-х місяців.

Керуючись статтями 131, 132, 179, 193-196, 369-372 КПК України, слідча суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання на строк двох місяців.

Визначити строк дії даної ухвали до 26.04.2023 включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

прибувати до Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області та Новоград-Волинського міськрайонного суду на першу вимогу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого;

повідомляти слідчого про зміну свого місця проживання;

утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у кримінальному провадженні №0000258.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідча суддя ОСОБА_1