Справа № 953/2144/23
н/п 1-кс/953/2260/23
"28" березня 2023 р. м.Харків
Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
- нежитлові приміщення 2-го поверху № 66,66а, 75-79, 67-74, 74а, 81-93, І-VІІІ загальною площею 915.6 кв.м. в літ. «А-5»;
- нежитлові приміщення 1-го поверху № 47, 48, 50, 51, 65, 65а, 656, II загальною площею 201.6 кв.м. в літ. «А-5»;
- нежитлові приміщення підвалу № І, Іа, Іб, ІІ, ІІа, ІІІ, ІІІа, VІІІ, ІХ, Х, ХІ, ХІІ, ХІІІ, ХІV, ХV, ХVІ, ХVІа, ХVІб, ХVІІ, цокольного поверху №І,16,17,21,22,23; 1-го поверху № Vа, Vб, ІХ загальною площею 653.6 кв.м. в літ «А-5»;
- нежитлове приміщення 1-го поверху №V загальною площею 57,9 кв.м. в літ. «А-5».
Розгляд клопотання про арешт майна на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України прокурор просить проводити без повідомлення власника майна та/або його представників.
- нежитлові приміщення 2-го поверху № 66,66а, 75-79, 67-74, 74а, 81-93, І-VІІІ загальною площею 915.6 кв.м. в літ. «А-5»;
- нежитлові приміщення 1-го поверху № 47, 48, 50, 51, 65, 65а, 656, II загальною площею 201.6 кв.м. в літ. «А-5»;
- нежитлові приміщення підвалу № І, Іа, Іб, ІІ, ІІа, ІІІ, ІІІа, VІІІ, ІХ, Х, ХІ, ХІІ, ХІІІ, ХІV, ХV, ХVІ, ХVІа, ХVІб, ХVІІ, цокольного поверху №І,16,17,21,22,23; 1-го поверху № Vа, Vб, ІХ загальною площею 653.6 кв.м. в літ «А-5»;
- нежитлове приміщення 1-го поверху №V загальною площею 57,9 кв.м. в літ. «А-5».
01 лютого 2022 року між АТ «Мегабанк» та ТОВ «Ройял Пей Юроп» укладений іпотечний договір № 72, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 , за умовами якого ТОВ «Ройял Пей Юроп» (іпотекодержателю), яке зареєстроване в Латвії, передані в іпотеку нежитлові приміщення по вул. Сумській, 39 (усі 4 об`єкти). При цьому метою укладення даного іпотечного договору було забезпечення виконання АТ «Мегабанк» (іпотекодателем) у повному обсязі зобов`язань, які визначені у Договорі про відступлення та набуття прав від 01 лютого 2022 року, який був укладеному між АТ «Мегабанк», ТОВ «Ройял Пей Юроп» та ТОВ «Опціон», із сумою відступлених прав 10 500 000 євро.
Рішенням Правління Національного банку України «Про віднесення АТ «Мегабанк» до категорії неплатоспроможних» від 02 червня 2022 року № 261-рш/БТ, з 03 червня 2022 року розпочато процедуру виведення АТ «Мегабанк» з ринку шляхом запровадження в ньому тимчасової адміністрації.

Органом досудового розслідування встановлено, що того ж дня, а саме 03 червня 2022 року ТОВ «Ройял Пей Юроп» подало до АТ «Мегабанк» вимогу про усунення порушень відповідно до ст. 35 Закону України «Про іпотеку» та намір укладання договору купівлі-продажу щодо предмету іпотеки.

Рішенням Ради національної безпеки і оборони України від 12 січня 2023 року, введеного в дію Указом Президента України від 12 січня 2023 року № 14/2023, до ТОВ «Ройял Пей Юроп» на 5 років застосовані персональні санкції, зокрема тимчасове позбавлення права користуватися та розпоряджатися активами, що належать юридичній особi, а також активами, щодо яких така особа може прямо чи опосередковано вчиняти дiї, тотожні за змістом здійсненню права розпорядження ними.

Прокурор зазначає, що відповідно до п. 11 ст. 4 Закону України «Про санкції» одним із видів санкцій є стягнення в дохід держави активів, що належать фізичній або юридичній особі, а також активів, щодо яких така особа може прямо чи опосередковано (через інших фізичних або юридичних осіб) вчиняти дії, тотожні за змістом здійсненню права розпорядження ними.

Наказом Міністерства юстиції України від 07 листопада 2022 року № 4990/5 доповнено пункт 7 глави 3 розділу I Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України передбачено, що в разі звернення фізичної або юридичної особи за вчиненням нотаріальної дії щодо розпорядження активами, нотаріус перевіряє також факт застосування санкції у виді блокування активів до юридичної особи, яка звернулася за вчиненням такої нотаріальної дії, та у разі встановлення факту застосування до юридичної особи, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, санкцій, передбачених статтею 4 Закону України «Про санкції», нотаріус відмовляє у вчиненні такої нотаріальної дії, якщо вчинення нотаріальної дії призведе до порушення обмежень, установлених санкцією відповідного виду.

У ході подальшого досудового розслідування 16 лютого 2023 року між ТОВ «Ройял Пей Юроп» та ОСОБА_4 укладений договір купівлі-продажу № 64, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу ОСОБА_6 , відповідно до умов якого ТОВ «Ройял Пей Юроп» продало ОСОБА_4 за 143 973 495 грн нежитлові приміщення, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 326892265 від 24 березня 2023 року вбачається, що нерухоме майно що, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 1) нежитлові приміщення 2-го поверху № 66,66а, 75-79, 67-74, 74а, 81-93, І-VІІІ загальною площею 915.6 кв.м. в літ. «А-5»; 2) нежитлові приміщення 1-го поверху № 47, 48, 50, 51, 65, 65а, 656, II загальною площею 201.6 кв.м. в літ. «А-5»; 3) нежитлові приміщення підвалу № І, Іа, Іб, ІІ, ІІа, ІІІ, ІІІа, VІІІ, ІХ, Х, ХІ, ХІІ, ХІІІ, ХІV, ХV, ХVІ, ХVІа, ХVІб, ХVІІ, цокольного поверху №І,16,17,21,22,23; 1-го поверху № V на праві власності належать ОСОБА_4 , яка 01 березня 2023 року уклала з ДЕМОУРТСІДІС ІЛІЯНС (іпотекодержатель) договір іпотеки, предметом якого є вище перелічене нерухоме майно.

Прокурор зазначає, що такі дії вказаних вище осіб направлені на незаконне відчуження нерухомого майна, яке визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні, тому органу досудового розслідування наразі виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказане майно, оскільки існує сукупність підстав вважати, що у подальшому також будуть вчинятися незаконні дії, спрямовані на протиправну реалізацію такого майна.

З метою повного, об`єктивного та всебічного встановлення всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також осіб причетних до вчинення кримінального правопорушення, необхідності збереження майна, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказане вище нерухоме майно.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив клопотання про арешт майна задовольнити та розглядати справу за його відсутності.

З огляду на обставини вчинення кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза відчуження на користь третіх осіб майна, на яке прокурор просить накласти арешт, розгляд вказаного клопотання вважаю за необхідне провести без виклику особи, щодо якої вирішується питання про накладення арешту.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про необхідність часткового задоволення клопотання прокурора, виходячи з такого.

Як встановлено у судовому засіданні СВ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000106 від 23.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, за фактом того, що невстановлені особи, протиправно, всупереч вимогам законів України «Про санкції», «Про нотаріат», «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» у період лютого 2023 року відчужили фізичній особі нежитлові приміщення, що розташовані за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 39, що належали АТ «Мегабанк», вартістю 143 млн грн, чим завдали шкоди державі в особливо великих розмірах.

Постановою прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 від 27 березня 2023 року об`єкти нерухомого майна, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: нежитлові приміщення 2-го поверху № 66,66а, 75-79, 67-74, 74а, 81-93, І-VІІІ загальною площею 915.6 кв.м. в літ. «А-5»; нежитлові приміщення 1-го поверху № 47, 48, 50, 51, 65, 65а, 656, II загальною площею 201.6 кв.м. в літ. «А-5»; нежитлові приміщення підвалу № І, Іа, Іб, ІІ, ІІа, ІІІ, ІІІа, VІІІ, ІХ, Х, ХІ, ХІІ, ХІІІ, ХІV, ХV, ХVІ, ХVІа, ХVІб, ХVІІ, цокольного поверху №І,16,17,21,22,23; 1-го поверху № Vа, Vб, ІХ загальною площею 653.6 кв.м. в літ «А-5»; нежитлове приміщення 1-го поверху №V загальною площею 57,9 кв.м. в літ. «А-5» визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000106 від 23.03.2023

З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 326892265 від 24 березня 2023 року вбачається, що нерухоме майно що, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 1) нежитлові приміщення 2-го поверху № 66,66а, 75-79, 67-74, 74а, 81-93, І-VІІІ загальною площею 915.6 кв.м. в літ. «А-5»; 2) нежитлові приміщення 1-го поверху № 47, 48, 50, 51, 65, 65а, 656, II загальною площею 201.6 кв.м. в літ. «А-5»; 3) нежитлові приміщення підвалу № І, Іа, Іб, ІІ, ІІа, ІІІ, ІІІа, VІІІ, ІХ, Х, ХІ, ХІІ, ХІІІ, ХІV, ХV, ХVІ, ХVІа, ХVІб, ХVІІ, цокольного поверху №І,16,17,21,22,23; 1-го поверху № V на праві власності належать ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу , серія та номер: 64, виданий 16.02.2023, видавник: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу ОСОБА_6 .

Окрім того, як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 326892265 від 24 березня 2023 року, в розділі актуальна інформація про держану реєстрацію іпотеки, зазначено, що 01 березня 2023 року між ОСОБА_4 (іпотекодавець) та ДЕМОУРТСІДІС ІЛІЯНС (іпотекодержатель) укладений договір іпотеки, предметом якого є вище перелічене нерухоме майно.

Крім того, зі змісту Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 326892265 від 24 березня 2023 року, в розділі актуальна інформації про державну реєстрацію обтяжень зазначено, що на майно на яке прокурор просить накласти арешт, Господарським судом Харківської області накладений арешт.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститись у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна.

Згідно з положеннями ч. 1, ч. 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

З аналізу викладеного слідує, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані. як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Аналізуючи вимоги КПК України, можна дійти висновку, що арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідкам при розслідуванні злочину.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

За змістом ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Клопотання прокурора про накладення арешту на майно відповідає вимогам ст. 171 КПК України, додані до клопотання матеріали доводять наявність підстав вважати, що вказане майно є речовим доказом та може бути використане як доказ у кримінальному провадженні.

Отже, враховуючи правову підставу для арешту майна, а саме внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за №0000106 від 23.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, наслідки арешту, завдання кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання необхідно задовольнити.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане майно, оскільки воно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та метою такого арешту є забезпечення збереження речових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131-132, 170-173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000106 від 23.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт на об`єкти нерухомого майно, що належить на праві приватної власності ОСОБА_4 , шляхом встановлення заборони користування та розпорядження майном, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- нежитлові приміщення 2-го поверху № 66,66а, 75-79, 67-74, 74а, 81-93, І-VІІІ загальною площею 915.6 кв.м. в літ. «А-5»;

- нежитлові приміщення 1-го поверху № 47, 48, 50, 51, 65, 65а, 656, II загальною площею 201.6 кв.м. в літ. «А-5»;

- нежитлові приміщення підвалу № І, Іа, Іб, ІІ, ІІа, ІІІ, ІІІа, VІІІ, ІХ, Х, ХІ, ХІІ, ХІІІ, ХІV, ХV, ХVІ, ХVІа, ХVІб, ХVІІ, цокольного поверху №І,16,17,21,22,23; 1-го поверху № Vа, Vб, ІХ загальною площею 653.6 кв.м. в літ «А-5»;

- нежитлове приміщення 1-го поверху №V загальною площею 57,9 кв.м. в літ. «А-5».

Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, у той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1