ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/278/23 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 953/6705/22 Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2023 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

підозрюваного - ОСОБА_7 ,

захисника - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.02.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000736 від 24.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286 КК України,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.02.2023 задоволено клопотання старшого слідчого ОВС відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управлення Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Застосовано до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установи «Харківський слідчий ізолятор» у межах строку досудового розслідування на 53 дні, тобто по 27.03.2023 включно, без визначення розміру застави.

Не погодившись із ухвалою слідчого судді, захисник підозрюваного ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді, обравши ОСОБА_7 більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги захисник посилається на те, що ухвала слідчого судді незаконна, необґрунтована, прийнята з істотним порушенням вимог кримінально процесуального закону, висновки слідчого судді не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження.

Розглядаючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя проігнорував та не надав оцінки доказам сторони захисту у вигляді характеристики ОСОБА_7 з військової частини НОМЕР_1 , в якій він ніс службу та характеристики за місцем його проживання.

Захисник вважає, що розглядаючи клопотання старшого слідчого про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя не навів обґрунтувань неможливості застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, не врахував наявність у нього міцних соціальних зав`язків, постійного місця проживання, стану його здоров`я та позитивну репутацію.

Зазначає, що висновок слідчого судді щодо неможливості застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не відповідає вимогам КПК України.

Посилається на те, що ризики, передбаченні пунктами 1, 3 частини 1 стаття 177 КПК України органом досудового розслідування не доведені, а тому відсутні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_7 буде переховуватися від органів досудового слідства та/або суду чи незаконно впливати на потерпілих, свідків, експерта, спеціаліста, тощо.

Слідчим суддею не надано оцінки тим обставинам, що протягом трьох місяців досудового розслідування ОСОБА_7 кожного разу з`являвся на виклик слідчого.

Також захисник зазначає, що слідчий суддя не взяв до уваги як за основу характеристики підозрюваного тих обставин, що він є учасником бойових дій, має низку державних відзнак та нагород.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_8 , підозрюваного ОСОБА_7 , які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Як вбачається із матеріалів судового провадження, слідчим відділенням ОВС відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управлення Головного управління Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000736 від 24.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286 КК України.

27.01.2023 ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286 КК України, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Задовольняючи клопотання слідчого та застосовуючи підозрюваному ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави слідчий суддя оцінюючи сукупність обставин, а саме: наданих органом досудового розслідування доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, що свідчать про набуття ОСОБА_7 статусу підозрюваного у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення інкримінованого йому злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України та дані, що характеризують особу підозрюваного. При цьому, слідчий суддя дійшов висновку, що стороною обвинувачення не доведено існування ризиків, передбачених пунктами 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України. З врахуванням того, що підозрюваний ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні злочину, який спричинив загибель людей, слідчий суддя не визначив розмір застави.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам статей 193-194, 196 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Матеріали, додані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286 КК України.

Остаточна кваліфікація дій та доведеність вини підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, що йому інкримінуються, підлягають з`ясуванню в процесі досудового розслідування та судового розгляду.

Апеляційний суд погоджується з висновками слідчого судді щодо виду обраного запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_9 , оскільки саме запобіжний захід у вигляді тримання підозрюваного під вартою на початковій стадії досудового розслідування в повній мірі відповідає меті його застосування, а саме забезпеченню виконання підозрюваною покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Доводи, на які посилається в апеляційній скарзі захисник підозрюваного стосовно недоведеності ризиків, заявлених в клопотанні слідчого, спростовуються матеріалами провадження, що свідчить про прийняття слідчим суддею обґрунтованого рішення, та з цього приводу апеляційний суд зазначає наступне.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58).

Апеляційний суд вважає, що при розгляді поданого клопотання, слідчий суддя оцінивши надані органом досудового розслідування докази в їх сукупності з доводами клопотання про обрання запобіжного заходу, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_9 , виходячи з наданих матеріалів клопотання, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення клопотання та обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, без визначення застави.

На переконання апеляційного суду, на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваного з метою забезпечення кримінального провадження.

Доводи апеляційної скарги захисника щодо неможливості застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів є безпідставними, оскільки при розгляді клопотання, слідчим суддею розглядалася можливість застосування до підозрюваного альтернативних видів запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою та дійшов висновку про те, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією підозрюваного, може негативно відобразитися на здійсненні швидкого та ефективного досудового розслідування, якого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження.

З таким висновком погоджується й суд апеляційної інстанції.

Приймаючі дані про особу підозрюваного, наявність у нього міцних соціальних зв`язків, його позитивну характеристику з місця служби та проживання, наявність державних відзнак та нагород, суд апеляційної інстанції приходить висновку, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на даному етапі досудового розслідування в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України.

З врахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення не встановлено, а наведені доводи в апеляційній скарзі захисника підозрюваного ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_8 не є підставами для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.02.2023 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: