Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/545/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2023 року м. Олевськ

Олевський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з участю:

секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олевську обвинувальний акт у кримінальному проваджені, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000106 від 10.04.2019 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України та вирішуючи питання про відкладення розгляду справи, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Олевського районного суду Житомирської області перебуває обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000106 від 10.04.2019 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

09.02.2023 року захисник ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, подав на адресу суду клопотання про перенесення розгляду справи на іншу дату та час, що стверджується матеріалами справи.

Прокурор в судовому засіданні на запитання щодо процесуальної поведінки обвинуваченого та захисника повідомив, що він раніше не брав участь у судовому розгляді кримінального провадження, тому не володіє інформацією по цій справі. Вважає, що слід відкласти розгляд справи у зв`язку з неявкою в судове засідання захисника.

В судовому засіданні обвинувачений клопотання захисника про відкладення розгляду справи підтримав, вважає, що слід відкласти розгляд справи, оскільки він не бажає приймати участь у розгляді справи без свого захисника, іншого захисника залучити не бажає.

Суд, заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, оглянувши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно із Рекомендаціями Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 02.03.2022, 14.03.2022, листа Верховного Суду №1/0/2-22 від 03.03.2022 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», Рекомендаціями судам першої та апеляційної інстанції на випадок захоплення населеного пункту та/або суду чи безпосередньої загрози його захоплення, затверджених розпорядженням Голови Верховного Суду від 13.03.2022 №6/0/9-22, суди продовжують здійснення судочинства в умовах воєнного стану та продовжують розгляд, зокрема тяжких та особливо тяжких злочинів, у виняткових випадках, пов`язаних з окупацією населеного пункту або іншими поважними обставинами, відкладають розгляд кримінального провадження.

Відповідно до ст. 26 Закону України Про правовий режим воєнного стану правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно прийматимуться рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом. Справи, які не є невідкладними, розглядатимуться лише за наявності письмової згоди на це всіх учасників судового провадження. Не можуть бути відкладеними судові засідання, на яких має розглядатися питання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. З метою забезпечення безпеки учасників судових процесів і відвідувачів судів припиняється проведення особистого прийому громадян керівництвом суду й обмежується допуск у судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань. Якщо суд не припинив здійснювати судочинство, учасники судових процесів мають можливість подати заяву про відкладення розгляду справ у зв`язку з воєнними діями та/або про розгляд справ у режимі відеоконференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка закріплює право на справедливий суд, кожна людина має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Поняття «розумний строк» оцінюється з урахуванням низки критеріїв, у тому числі - специфіки кримінальної справи, кількості епізодів звинувачення, поведінки сторін тощо, та не може визначатись однаково для кожної справи.

У відповідності до загальних засад кримінального провадження учасники кримінального провадження та їх представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Зловживання процесуальними правами визначається як дії, що суперечать завданню кримінального провадження.

Так, згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що розумність тривалості провадження має бути оцінена в світлі конкретних обставин справи з врахуванням певних критеріїв, серед яких складність справи та поведінка заявника (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції», «Вергельський проти України»).

У розумінні ЄСПЛ сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Оцінюючи поведінку заявника, необхідно брати до уваги, зокрема, і факти невиконання ним процесуальних обов`язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

В ухвалі Верховного Суду у справі №676/7346/15-к від 30.05.2018 вказано про те, що хоча у КПК України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загально правовим принципом і поширюється на всі галузі права.

В ухвалі Верховного Суду у справі № 202/4467/14-к від 17.09.2019 зазначено: «Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 7 липня 1989 року, вказував на недопустимість зневілювання ключового принципу - верховенства права у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом».

Поряд із цим, ККС ВС у постанові від 09.04.2019 року у справі № 306/1602/16-к зауважує, що процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання. При цьому в ухвалі від 18.09.2018 року у справі № 1-9/11 суд виходить із позиції, що законодавець чітко передбачив правила поведінки сторін у кримінальній справі на подання доказів, участь в їх дослідженні та доведенні їх переконливості, виступ у судових дебатах, оскарження процесуальних рішень суду, тобто учасники судового процесу мають діяти відповідно до загальних положень судового розгляду, а не зловживати своїми правами.

Оцінюючи процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_4 суд зауважує таке.

Насамперед суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що розгляд кримінального провадження неодноразово було відкладено у зв`язку з неявкою сторін кримінального провадження. Тривалий час суд позбавлений можливості розпочати розгляд кримінального провадження через неявку в судове засідання обвинуваченого ОСОБА_4 та захисника ОСОБА_5 , які почергово не прибувають в судове засідання.

Так, 22.05.2020, 10.11.2020 року до введення воєнного стану на території України в підготовче судове засідання обвинувачений ОСОБА_4 не з`явився, про дату, час та місце розгляду кримінального провадження повідомлявся у встановленому законодавством порядку, причини неявки суду невідомі, заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи від обвинуваченого не надходило.

18.02.2021 року ухвалою суду призначено судовий розгляд у кримінальному провадженні за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України на 11 год. 15 хв. 25 лютого 2021 року.

25.02.2021 року обвинувачений ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про відкладення судового засідання на іншу дату у зв`язку з тим, що його адвокат ОСОБА_5 не може бути присутнім на судовому засіданні та без адвоката його присутність є недоречною.

23.03.2021, 26.04.2021, 16.06.2021, 03.09.2021 року обвинувачений ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду кримінального провадження повідомлявся у встановленому законодавством порядку, причини неявки суду невідомі, заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи від обвинуваченого не надходило.

24.01.2022 року обвинувачений ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про відкладення судового засідання на іншу дату у зв`язку з тим, що його адвокат ОСОБА_5 не може бути присутнім на судовому засіданні та без адвоката його присутність є недоречною.

15.03.2022, 05.05.2022, 05.07.2022 року обвинувачений ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду кримінального провадження повідомлявся у встановленому законодавством порядку, причини неявки суду невідомі, заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи від обвинуваченого не надходило.

При цьому судом направлялись запити стосовно можливого перебування обвинуваченого на військовій службі. Згідно із інформацією наданою начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 за № 3/1862 від 10.08.2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був призваний на військову службу по мобілізації на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 за № 69/2022 та відправлений до в/ч НОМЕР_1 . 28.11.2022 року на запит суду надійшла інформація з ІНФОРМАЦІЯ_3 за № 306/2/9177 від 25.11.2022 року про те, що ОСОБА_4 проходить військову службу військовій частині НОМЕР_1 .

31.08.2022, 04.10.2022, 04.11.2022 року обвинувачений ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду кримінального провадження повідомлявся у встановленому законодавством порядку, причини неявки суду невідомі, заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи від обвинуваченого не надходило.

23.12.2022 року обвинувачений ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про відкладення судового засідання на іншу дату у зв`язку з його відрядженням до с. Довбиш Звягільського району Житомирської області для виконання бойового завдання, долучивши копію витягу з наказу про відрядження.

09.02.2023 року в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання захисника про відкладення розгляду справи, вважає, що слід відкласти розгляд справи, оскільки він не бажає приймати участь у розгляду справи без свого захисника та іншого захисника залучити не бажає.

Відповідно до п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК, обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття заздалегідь повідомити про це.

Згідно зі ст. 318 КПК, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку. Судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 323 КПК, якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення.

Із системного аналізу ст. 42 КПК, вбачається, що беззаперечним обов`язком обвинуваченого є його явка за викликом до суду, а в разі наявності поважних причин неможливості прибути за викликом до суду у визначений час, передбачених ст. 138 КПК, обвинувачений зобов`язаний заздалегідь повідомити про це суд.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 138 КПК України, поважними причинами неприбуття особи на виклик є: затримання, тримання під вартою або відбування покарання (1); обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення (2); обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини) (3); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо (4); тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад (5); смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю (6); несвоєчасне одержання повістки про виклик (7); інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик (8).

Враховуючи викладене, суд доводить до відома обвинуваченого дати наступних судових засідань та роз`яснює наслідки неприбуття в судове засідання, передбачені ст.323 КПК України, зокрема якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Оцінюючи процесуальну поведінку захисника ОСОБА_5 , суд зауважує таке.

Згідно ордеру серії ЖТ № 053849 від 24.06.2019 року про надання правової допомоги адвокат ОСОБА_5 уповноважений здійснювати захист інтересів ОСОБА_4 в суді.

09.02.2023 року в судове засідання захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 не прибув, подав на адресу суду клопотання про перенесення розгляду справи на іншу дату та час, у зв`язку з неможливістю участі в засіданні через перебування з 06.02.2023 року на стаціонарному лікуванні в КП «Лікарня № 2» Житомирської міської ради, але при цьому підтверджуючих документів до суду не надав.

Окрім цього, слід зазначити, що захисник ОСОБА_5 11.08.2022 року та повторно 04.11.2022 року надав до суду клопотання про зупинення судового провадження стосовно ОСОБА_4 до звільнення останнього з військової служби, оскільки такий мобілізований та проходить військову службу. Суд не вбачає можливості розглянути зазначені клопотання без участі сторін кримінального провадження, оскільки захисник та обвинувачений неодноразово в судові засідання не з`являлися, при цьому обвинувачений в судовому засіданні повідомив, що він не бажає приймати участь у розгляді справи без свого захисника.

Також протягом судового розгляду кримінального провадження захисником ОСОБА_5 неодноразово подавались до суду клопотання про перенесення судових засідань у зв`язку з його зайнятістю в судових засіданнях, які проводились в інших судах та з проханням судові засідання без участі захисника не проводити. Зазначене призвело до тривалого відкладення судового розгляду кримінального провадження.

Окрім цього захисником ОСОБА_5 подавались клопотання про проведення судових засідань в режимі відеоконференції, у задоволенні яких судом було відмовлено у зв`язку з необґрунтованістю.

Суд вважає, що слід визнати неповажними причини неявки в судове засідання захисника ОСОБА_5 , при цьому вважає за необхідне звернути увагу захисника на складність вказаного кримінального провадження та його тривалий розгляд. Крім цього, суд доводить до відома захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 дати наступних судових засідань та роз`яснює, що неявка адвоката в судове засідання з причин, визнаних судом неповажними або неповідомлення про причини неявки може слугувати підставою для встановлення факту зловживання процесуальними правами та може мати наслідком звернення суду до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури з питанням про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Оцінюючи процесуальну поведінку прокурора ОСОБА_7 , суд зауважує таке.

Процесуальний прокурор ОСОБА_7 , який є старшим прокурором групи прокурорів відповідно до постанови керівника Житомирської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону від 17.09.2022 року та брав участь впродовж розгляду кримінального провадження в судове засідання 09.02.2023 року не прибув. Участь в судовому засіданні, на стадії судового розгляду кримінального провадження у режимі відеоконференції, взяв прокурор Житомирської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 , який не був процесуальним прокурором на стадії досудового розслідування справи, а тому з точки зору суду його явка в судове засідання носить формальний характер.

Окрім цього, прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні на запитання щодо процесуальної поведінки обвинуваченого та захисника повідомив, що він раніше не брав участь у судовому розгляді кримінального провадження, тому не володіє інформацією по цій справі. Вважає, що слід відкласти розгляд справи у зв`язку з неявкою в судове засідання захисника обвинуваченого.

На думку суду, прокурор ОСОБА_7 не зацікавлений в завершенні розгляду кримінального провадження, як і Житомирська спеціалізована прокуратура у військовій та оборонній сфері Центрального регіону, на адресу якої суд скеровував листа від 01.09.2022 року за № 287/545/20/2402/2022,з проханням вжити заходи реагування в зв`язку з неявкою прокурорів до суду 31.08.2022 року для участі в судовому засіданні щодо розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. Однак такий лист суду керівництвом Житомирської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону залишився без належного реагування, лише до суду надійшла відповідь про те, що стан судового кримінального провадження взято на контроль.

Впродовж розгляду кримінального провадження саме суд звертався до уповноважених органів та вживав заходів для завершення розгляду кримінального провадження, натомість стороною обвинувачення жодних процесуальних дій вчинено не було. При цьому впродовж судового розгляду справи прокурором ОСОБА_7 неодноразово подавались до суду клопотання про відкладення судових засідань без обґрунтування поважності причин неможливості явки прокурора, що свідчить в тому числі про зловживання процесуальними правами та в подальшому може слугувати підставою для притягнення винних осіб до відповідальності.

На підставі наведеного, суд вважає за необхідне копію вказаної ухвали, в якій наведено, в тому числі, процесуальні порушення сторони обвинувачення, скерувати Спеціалізованій прокуратурі у військовій та оборонній сфері Центрального регіону для вжиття заходів, передбачених законом, оскільки Житомирська спеціалізована прокуратура у військовій та оборонній сфері Центрального регіону у передбачений законом спосіб, не реагує.

Звернення суду до уповноважених органів з метою вжиття заходів, необхідних для розгляду кримінального провадження.

Зважаючи на те, що обвинувачений ОСОБА_4 на даний час перебуває на військовій службі та є військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 , суд вважає за необхідне звернутися до уповноважених законом осіб та зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 довести до відома ОСОБА_4 зміст цієї ухвали та вручити копію ухвали Олевського районного суду Житомирської області від 09.02.2023 року, повідомлення про дати призначених у справі судових засідань обвинуваченому ОСОБА_4 під розписку та надіслати суду підтверджуючі про це документи.

Також, зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 забезпечити явку обвинуваченого ОСОБА_4 в судові засідання, які призначені на 14 год. 30 хв. 03.03.2023, 14 год. 30 хв. 08.03 .2023, 11 год. 00 хв. 10.03.2023 року.

Окрім цього, суд звертається до Військової служби правопорядку Збройних сил України для сприяння прибуття обвинуваченого ОСОБА_4 до суду на 14 год. 30 хв. 03.03.2023, 14 год. 30 хв. 08.03.2023, 11 год. 00 хв. 10.03.2023 року.

Керуючись п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ч.1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»,ст.ст. 28, 42, 138, 323, 372, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Розгляд кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000106 від 10.04.2019 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України відкласти на 14 год. 30 хв. 03.03.2023 року.

Визначити резервні дати судових засідань: 14 год. 30 хв. 08.03.2023, 11 год. 00 хв. 10.03.2023 року.

Зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 довести до відома ОСОБА_4 зміст цієї ухвали та вручити копію ухвали Олевського районного суду Житомирської області від 09.02.2023 року, повідомлення, повістки про дати призначених у справі судових засідань обвинуваченому ОСОБА_4 під розписку та надіслати суду підтверджуючі про це документи.

Зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 забезпечити явку обвинуваченого ОСОБА_4 в судові засідання, які призначені на 14 год. 30 хв. 03.03.2023, 14 год. 30 хв. 08.03.2023, 11 год. 00 хв. 10.03.2023 року.

Зобов`язати Військову службу правопорядку Збройних сил України сприяти прибуттю обвинуваченого ОСОБА_4 до Олевського районного суду Житомирської області на 14 год. 30 хв. 03.03.2023, 14 год. 30 хв. 08.03.2023, 11 год. 00 хв. 10.03.2023 року.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 наслідки неприбуття в судове засідання, передбачені ст.323 КПК України, зокрема якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Визнати неповажними причини неявки захисника ОСОБА_5 в судове засідання, призначене на 09 лютого 2023 року.

Довести до відома захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 зміст цієї ухвали, зокрема щодо наступних дат судових засідань та роз`яснити, що неявка адвоката в судове засідання з причин, визнаних судом неповажними або неповідомлення про причини неявки може слугувати підставою для встановлення факту зловживання процесуальними правами та може мати наслідком звернення суду до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури з питанням про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Копію ухвали скерувати уповноваженим особам для виконання та Спеціалізованій прокуратурі у військовій та оборонній сфері Центрального регіону для відома та вжиття заходів, передбачених законом.

Копію ухвали надіслати всім учасникам, які не були присутні при її оголошенні.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя: ОСОБА_1