УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

у виді домашнього арешту

Справа № 621/2479/22

Провадження 1-кс/621/531/22

21 грудня 2022 року м. Зміїв Харківської області

Слідчий суддя Зміївського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого С. Внукова,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВП №2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Зміївського відділу Чугуївської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,

про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця сел. Комсомольське Зміївського району Харківської області, українця, громадянина України, який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, із середньою спеціальною освітою, не одруженого, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий відділу поліції №2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області капітан поліції С.Внуков, в провадженні якого знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000306 від 22.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 статті 185 Кримінального кодексу України, звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 20.10.2022 року, у вечірній час, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не вдалося за можливе, у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебував в приміщенні житлової квартири, яка належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_2 , виник протиправний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, яке належить ОСОБА_7 ..

З метою реалізації свого противоправного умислу, ОСОБА_6 , у той же момент, перебуваючи в приміщенні квартири АДРЕСА_3 , переконавшись, що його дії ніким помічені не будуть, діючи таємно, з корисливих мотивів, з метою наживи, шляхом вільного доступу, у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України №64/2022 року "Про ведення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, в подальшому неодноразово продовженим, викрав мобільний телефон торгівельної марки ZTE Blade V30 Vita модель ZTE 8030, бувший у вжитку, вартістю 5 269 гривень 15 копійок, навушники торгівельної марки True Wireless Earbuds Basic 2, модель TWSEJO61LS, бувші у вжитку, вартістю 570 гривень 00 копійок, електричний конвектор в корпусі білого кольору напольного типу потужністю 2000 ВТ, бувший у вжитку, вартість якого визначити не вдалося за можливе через відсутність вихідних даних, що належать ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після цього ОСОБА_6 покинув місце вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_7 , матеріальну шкоду, відповідно до висновку експерта за результатами проведення судово-товарознавчої експертизи №3507/22 від 26.11.2022, на загальну суму 5 839 гривень 15 копійок.

01.12.2022 року о 10 годині 10 хвилин ОСОБА_6 вручене повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого злочину, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим, та наявність ризиків, зазначених в ст.177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей, які можуть зберігати на собі сліди злочину та мати значення для справи, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 (два) місяці.

Слідчий в судовому засіданні просив задовольнити клопотання в повному обсязі, вказуючи на наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Прокурор наполягала на задоволенні клопотання, вказуючи на обґрунтованість підозри у вчиненні тяжкого правопорушення, наявність на розгляді в суді іншої кримінальної справи стосовно ОСОБА_6 за обвинуваченням за ч.1 статті 119 КК України, а також існування ризиків, визначених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Підозрюваний ОСОБА_8 не заперечував проти застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, однак просив визначити час його дії в вечірній період доби, оскільки є єдиним сином матері-інваліда, яка потребує сторонньої допомоги, їй необхідно щоденно купувати ліки в аптеці та продукти харчування.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши письмові докази, додані до клопотання, слідчий суддя дійшов наступного:

Частиною 1 статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно пункту 1"с" статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: - законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Відповідно до ч.1 ст.12 Кримінального процесуального кодексу України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

На підтвердження доводів клопотання слідчим надано копії:

- Витягу з ЄРДР №0000306 від 22.10.2022 за попередньою правовою кваліфікацією за ч.4 статті 185 КК України (а.с.1-2);

- протоколу прийняття заяви про вчинений злочин (а.с.3,6);

- протоколу допиту свідка від 22.10.2022 (а.с.4-5),

- протоколу допиту потерпілого від 17.11.2022 (а.с.7),

- протоколу допитів свідка від 24.10.2022 (а.с.8),

- протоколу огляду місця події, в ході якого зафіксовані обстановка та обставини вчиненого кримінального правопорушення від 24.11.2022 (а.с.9-10);

- постанови про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 24.11.2022 (а.с.27);

- висновку експерта від 26.11.2022 №3507/22 (а.с.11-12),

- протоколу допиту свідка від 27.11.2022 (а.с.13),

- протоколу проведення слідчого експерименту від 30.11.2022 (а.с.14-15),

- протоколу проведення слідчого експерименту від 30.11.2022 (а.с.16-17),

- повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України (а.с.18-19);

- протоколу допиту свідка від 01.12.2022 (а.с.20-21),

- протоколу допиту підозрюваного від 18.12.2022 (а.с.22-23),

- вимоги УІАП ГУНП в Харківській області (а.с.25);

- довідки Зміївської ЦРЛ від 09.12.2022 ( а.с.26);

- довідки виконавчого комітету Слобожанської селищної ради Чугуївського району Харківської області №5064/03-07 від 29.11.2022 (а.с.27).

Крім того, підозрюваним ОСОБА_6 в судовому засіданні додано до матеріалів справи копію Довідки до Акта огляду МСЕК серії ХАР-06 № 032680 щодо встановлення І групи інвалідності ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , безстроково, із зазначенням про потреби в постійному сторонньому догляді.

Згідно ч.1 статті 177 Кримінального процесуального України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до положень статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Згідно частин 1, 3, 5 статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті. Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;

5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;

6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності;

7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання;

8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

9) носити електронний засіб контролю.

Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 Кримінального кодексу України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчинене в умовах воєнного стану, за яке, у разі визнання його винуватим, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Окрім наявної обґрунтованої підозри, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором доведені в судовому засіданні також ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, здійснення незаконного впливу на потерпілого чи свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Разом з тим, з огляду на повідомлені підозрюваним обставини щодо необхідності здійснення догляду за матір`ю-інвалідом, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що виходячи з усталеної практики Європейського Суду з прав людини, «домашній арешт, з огляду на його ступінь і інтенсивність, вважається позбавленням волі у значенні статті 5 Конвенції, а тому цей вид позбавлення волі вимагає відповідних і достатніх підстав, як і досудове ув`язнення» (п.57 рішення ЄСПЛ від 09.04.2019 року «Навальний проти Росії (№ 2)»

Зокрема, під час обрання такого запобіжного заходу, судом мають бути проаналізовані «ступінь обмеження» та «інтенсивність обмеження» свободи пересування особи, та інші критерії застосовності статті 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає застосування цілодобового домашнього арешту надто суворим заходом обмеження для підозрюваного ОСОБА_4 , оскільки таке застосування безсумнівно потягне за собою порушення підозрюваним обраного запобіжного заходу, з огляду на необхідність здійснення догляду за хворою матір`ю, єдиним доглядачем якої він є.

За таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне частково задовольнити клопотання слідчого та обрати підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у виді домашнього арешту з забороною покидати місце свого проживання в період з 20:00 години до 06:00 години наступного дня, з покладенням на нього обов`язків, визначених ч.5 статті 194 КПК України.

Згідно з вимогами ст.198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 197-198, 372, Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції С. Внукова, погоджене прокурором Зміївського відділу Чугуївської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 20:00 години до 06:00 години наступного дня.

Заборонити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати житло у визначений в ухвалі час за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , протягом дії запобіжного заходу.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, визначені ч.5 статті 194 КПК України, а саме:

- з`являтися до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та засобів зв`язку.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту встановити 2 (два) місяці, а саме до 21 лютого 2023 року, але в межах строку досудового розслідування.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту ОСОБА_6 направити до відділу поліції №2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області до виконання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, що здійснює процесуальне керівництво в даному кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складено і проголошено 21.12.2022.

Слідчий суддя В. Філіп`єва