Справа № 497/2166/22 Провадження № 1-кп/497/118/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.12.2022 року Болградський районний суд Одеської області у складі суду:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
обвинувачених - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши в підготовчому судовому засіданні, в залі суду міста Болграда Одеської області, клопотання прокурора про покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, в межах застосування запобіжного заходу у вигляді застави у кримінальному провадженні №0000231 від 19.04.2022 року по обвинуваченню
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Червоноармійське Болградського району Одеської області, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні дітей, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 332 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с.Червоноармійське
Болградського району Одеської області, громадянина України, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 309, ч.3 ст.332 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Болградського районного суду Одеської області знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 332 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 309, ч.3 ст.332 КК України.
Кримінальне провадження призначено до підготовчого судового засідання.
21.11.2022 року прокурор Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави ОСОБА_4 в рамках цього кримінального провадження під час судового розгляду. Клопотання вона мотивує тим, що ОСОБА_4 , обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 332 КК України, а саме організував незаконне переправлення осіб через державний кордон України, керував такими діями, сприяв їх вчиненню порадами та вказівками, з корисливих мотивів. 19.05.2022 року в порядку ст.208 КПК України його затримано та ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Одеси від 20.05.2022 року підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід тримання під вартою строком до 09.06.2022 року, при цьому визначено розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 400 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Ухвалою Одеського апеляційного суду від 02.06.2022 року ухвалу слідчого судді від 20.05.2022 року скасовано та обрано ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 09.06.2022 року, та визначено розмір застави в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. В подальшому цій запобіжний захід було продовжено строком до 12.11.202 року, при цьому розмір застави залишався та становив 496 200 гривен, але ухвалою Одеського апеляційного суду від 30.09.2022 року розмір застави зміненій та встановлено новий розмір 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 198 480 грн. 04.10.2022 року ОСОБА_4 внесена застава в розмірі 198 480,00 грн., а тому з моменту внесення застави, він вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. У зв`язку з внесенням застави на ОСОБА_4 було покладено обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну за винятком паспорта громадянина України.
На даний час на думку обвинувачення наявні наступні ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення покарання, оскільки він усвідомлює, що санкція ч.3 ст.332 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 9 років, а тому є підстави вважати, що обвинувачений, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні зазначеного злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися; може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки йому відомі їх анкетні дані та місця проживання внаслідок ознайомлення з відповідними протоколами слідчих (розшукових) дій, та яких на теперішній час допитано лише на стадії досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, однак під впливом обвинуваченого вони можуть змінити показання в ході судового розгляду; також обвинувачений ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Так як вищезазначені ризики зі спливом часу не зменшились та існують і на теперішній час, прокурор просить застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 саме цей запобіжний захід, який забезпечить виконання обвинуваченим його обов`язків.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави строком на 60 діб підтримала та просила покласти на ОСОБА_4 обов`язки зазначені у клопотанні.
Захисник ОСОБА_6 та обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні з клопотанням прокурора не погодилися. Захисник ОСОБА_6 зазначив, що ризику впливу на свідків з боку його під захисного немає, так як місце знаходження свідка ОСОБА_7 не відомо його підзахисному, а інші свідки не свідчили проти нього. Щодо виконання ОСОБА_4 його процесуальних обов`язків, то протягом дії відносно нього запобіжного заходу у вигляді застави, він повною мірою їх виконував, з`являвся на першу вимогу та виконував усі покладені на нього зобов`язання, тому на думку захисту достатнім запобіжним заходом на даному етапі є особисте зобов`язання. Також зазначив, що його підзахисний вже здав свій закордонний паспорт, тому не має необхідності застосування до нього обов`язку, щодо здачі на зберігання до відповідних органів державної влади його паспорту, тобто в цій частині клопотання задовольнити частково.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
У відповідності до Рішення Конституційного суду України від 23 листопада 2017 року № 1-р/2017 не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення третього речення частини третьої статті 315 Кримінального процесуального кодексу України.
Рішенням Конституційного суду України від 23.11.2017 № 1-р/2017 встановлено, що зміна процесуального статусу особи з підозрюваного на обвинуваченого (підсудного) та початок стадії судового провадження у суді першої інстанції виключають автоматичне продовження застосування запобіжних заходів, обраних слідчим суддею до такої особи на стадії досудового розслідування як до підозрюваного. Отже, у разі відсутності вмотивованого рішення суду, яким дозволено позбавлення особи свободи на період, визначений цим судовим рішенням, така особа має бути негайно звільнена.
Дане клопотання про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді застави внесено з наступних підстав.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою та підставами застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, встановленим в ході досудового слідства.
У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Застосування будь-якого запобіжного заходу має наслідком покладання ряду процесуальних обов`язків на підозрюваного, обвинуваченого, які передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
Частиною першою ст.176 КПК України передбачений запобіжний захід у вигляді застави.
Відповідно до ст. 182 КПК України, з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з під варти внаслідок внесення застави, визначеної судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Згідно вимог ст. 182 КПК України та параграфу 1 глави 18 КПК України строку дії застави як запобіжного заходу не передбачено.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у інформаційному листі від 30.12.2016 № 9-3167/0/4-16 звертав увагу суддів, зокрема, на необмежений строк застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні, таких як застава, особиста порука. За ч. 6 ст. 194 КПК України, обов`язки передбачені частиною 5 цієї статті можуть бути покладені судом на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.
У той же час, не продовження обов`язків не тягне за собою припинення чи скасування запобіжного заходу у вигляді застави.
Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний (обвинувачений) може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним (обвинуваченим) зазначених дій.
При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний (обвинувачений) обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Так, сторона обвинувачення у своєму клопотанні зазначила такі ризики, передбачені ст.177 КПК України як:
- переховування від органу досудового розслідування;
- незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні;
- може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
з чим повністю погоджується суд.
Вирішуючи питання щодо доцільності застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави суддя доходить наступного висновку.
Відповідно до ч.3 ст.176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. Тобто законодавцем передбачена можливість обрання більш м`якого запобіжного заходу, в той час як обрання більш суворого законодавством не передбачена.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді застави для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя та суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухиляння від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Так, суду не були надані характеризуючи ОСОБА_4 відомості, але з 04.10.2022 року ОСОБА_4 була внесена застава, з цього часу він вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави, покладені обов`язки він виконував протягом усього часу, та 12.11.2022 року строк дії цих обов`язків закінчився. Щодо посилання захисника про обрання більш м`якішого запобіжного заходу на думку суду не забезпечить виконання обвинуваченим ОСОБА_4 його процесуальних обов`язків. Ризики, про які зазначає прокурор в своєму клопотанні є актуальними до цього часу, також суд враховує, той факт, що ОСОБА_4 було вчинено злочин під час дії воєнного стану, злочин пов`язаний з організацією переправлення осіб через державний кордон, тобто ОСОБА_4 також може скористатися своїми можливостями та уникнути кримінальної відповідальності виїхавши з країни.
За таких обставин суддя оцінивши всі обставини, визначені ст. 178 КПК України, вважає, що доцільне застосування відносно ОСОБА_4 такого запобіжного заходу як застава, що буде пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого є у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти суд, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.
Відповідно до ч.4 та ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього
Розмір застави визначається у таких межах:
1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Аналізуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, що регулює застосування інституту застави, зокрема виключно повноваження суду у вирішенні питання визначення суми застави, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , його суспільну небезпеку, майновий та сімейний стан обвинуваченого, наявність утриманців, стан здоров`я, інші дані про його особу, як того вимагають вимоги ч.4 ст.182 КПК України, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, суд приходить до висновку, що розмір застави у виді 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 198 480,00 грн., обраний під час досудового розслідування є помірним, також необхідно врахувати той факт, що ОСОБА_4 цей розмір застави був внесений під час досудового розслідування. Окрім цього суд вважає за необхідне покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме: прибувати до прокурора, суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора або суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну за винятком паспорта громадянина України. Четвертий пункт суд застосовує також, так як строк дії попередньої ухвали на підставі якої ОСОБА_4 здав свій паспорт закінчився, тому він може забрати свої документи у випадку незастосування цього обов`язку.
Розмір застави та зазначені вище обов`язки, на думку суду, не є непомірним з урахуванням всіх обставин справи, захищеного законного інтересу, тяжкості злочинів, що інкримінуються обвинуваченому, і забезпечить стимулюючий ефект цього запобіжного заходу, належну процесуальну поведінку обвинуваченого під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання обвинуваченим обов`язків (вказаний висновок відповідає правовій позиції Європейського суду з прав людини, викладеному у рішенні по справі «Мангурас проти Іспанії» від 08.01.2009).
Керуючись ст.ст. 176, 182, 314-316 КПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, в межах застосування запобіжного заходу у вигляді застави - задовольнити.
Вважати застосованим до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Червоноармійське Болградського району Одеської області під час судового розгляду кримінального провадження №0000231 від 19.04.2022 року, запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 198 480,00 грн. та покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:
1) прибувати до прокурора, суду за першою вимогою;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора або суду;
3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну за винятком паспорта громадянина України.
Термін дії обов`язків, покладених судом до 30 січня 2023 року включно.
Ухвала судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_8