Провадження № 1-кп/947/1273/22
УХВАЛА

22.12.2022 м.Одеса

Київський районний суд м.Одеси у складі судді ОСОБА_1 , який здійснює кримінальне провадження одноособово,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у стадії підготовчого провадження в приміщені суду клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному проваджені №0000770 від 17.11.2022 за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Російської Федерації, м.Ліпецьк, українець, громадянин України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштований, не одружений, в силу ст.89 КК України вважається таким, що не має судимості, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживав в орендованому житлі за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5 , призначеного на окрему процесуальну дію,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор заявив письмове клопотання про застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки він обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, яке передбачає покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, а також наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, спрямовані на спроби переховуватися від суду з метою уникнення покарання, незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню або вчинити новий злочин, оскільки обвинувачений офіційно не працевлаштований, не має стійких соціальних зв`язків, обґрунтовано обвинувачується у вчиненні умисного злочину з умовах воєнного стану, притягається іншим судом м.Одеси за вчинення аналогічного умисного злочину. В обґрунтування клопотання прокурор надав копії відповідних документів.

Клопотання прокурора про застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою розглянуто в судовому засіданні, як виняток, без участі обвинуваченого, який тримається під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор».

Необхідність розгляду вказаного клопотання прокурора без участі ув`язненого обвинуваченого мотивується наступним.

Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», на території України з 24.02.2022 введено воєнний стан, дію якого пролонговано у відповідному порядку.

Згідно рішення Ради суддів України від 24 лютого 2022 року №9 щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні, в умовах воєнного стану, робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.

Верховний суд в своєму листі від 03 березня 2022 року №1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» зазначив, що ураховуючи об`єктивні обставини, як виняток, можна допускати розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі підозрюваного, з належною мотивацією такої процедури розгляду.

Через ті чи інші причини працівники ДУ «Одеський слідчий ізолятор» не змогли забезпечити виконання ухвали Київського районного суду м.Одеси про проведення дистанційного судового засідання в режимі відеоконференції за участю обвинуваченого, що унеможливило його участь у судовому засіданні.

При цьому суд забезпечив присутність в судовому засіданні захисника обвинуваченого і переконався в тому, що обвинувачений напередодні отримав копію клопотання прокурора, тобто обвинувачений був обізнаний про порушене перед судом питання.

Під час досудового розслідування щодо підозрюваного ОСОБА_3 був застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого закінчується, а можливості проведення судового засідання в інший час через особливості роботи державних установ через військовий стан, задіяних в цьому процесі, неможливо.

Представник потерпілої сторони підтримав клопотання прокурора.

Адвокат ОСОБА_5 заперечив проти застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в умовах воєнного стану, оскільки є ризики його здоров`я у випадку ракетних атак. Просив обрати щодо обвинуваченого запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Суд вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши надані документи, дійшов висновку про те, що необхідно застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою. При цьому суд виходить з наступного.

З обвинувального акту і доданих до нього матеріалів вбачається, що на обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, зібрані певні докази, які суд ще не досліджував.

Відповідно до ст.177 КПК України суд вважає доведеною наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує у випадку доведеності його вини:

може здійснити дії на спроби переховування від суду, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, оскільки він не має легітимного джерела прибутку, стійких соціальних зв`язків, веде аморальний спосіб життя, зловживає алкогольними напоями;

може незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує у випадку доведеності його вини;

може вчинити інші кримінальні правопорушення, виходячи з образу життя, вчинення умисного злочину з умовах воєнного стану, наявності кримінальних проваджень за аналогічні злочини в інших судах України.

Суд, обговоривши з учасниками кримінального провадження можливість застосування інших менш суворих запобіжних заходів, враховуючи доведені ризики, обставини кримінального провадження, його суспільний інтерес, данні про особу обвинуваченого, дійшов висновку про те, що інші менш суворі види запобіжних заходів, окрім застави, не зможуть забезпечити мети заходів забезпечення кримінального провадження, досягнення якої вимагається Національним законодавством, що узгоджується з Рішенням ЄСПЛ «Амбрушкевич проти Польщі».

Як свідчить практика ЄСПЛ, наявність обґрунтованої підозри та обвинувачення у зв`язку з вчиненням особою злочину не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте разом з іншими обставинами збільшує ризик втечі особи настільки, що йому неможливо запобігти, не взявши особу під варту. Зокрема, у справі «Ілійков проти Болгарії» ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Крім того, враховуючи положення ч.3 ст.183 КПК України, а також обставини вчиненого кримінального правопорушення, беручи до уваги, що злочин вчинено без застосування насильства, суд вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Тому законних підстав для задоволення клопотання сторони захисту про пом`якшення виду запобіжного заходу на даний час не вбачається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.314-317, 369-372 КПК України, ст.29 Конституції України, ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року,суд

ПОСТАНОВИВ:

Застосувати щодо ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» на строк 60 днів. Строк дії ухвали закінчується 21.02.2023.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_3 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198480 (Сто дев`яноста вісім тисяч чотириста вісімдесят) грн.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, строком на 2 місяця після його звільнення:

1) прибути до суду на виклик;

2) не відлучатися з м.Одеси без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця мешкання, роботи, навчання, номеру мобільного телефону.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.ч.8, 10, 11 ст.182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за згодою заставодавця.

Відмовити стороні захисту про зміну запобіжного заходу на домашній арешт з мотивів, викладених в мотивувальній частині ухвалі.

Копію ухвали після її оголошення негайно вручити обвинуваченому та прокурору. Інші учасники судового провадження мають право отримати в суді копію ухвали.

Копію ухвали щодо обвинуваченого відправити до ДУ «Одеський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала суду про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1 ОСОБА_6