БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 497/2248/22
Провадження № 1-кс/497/898/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт тимчасово вилученого майна

11.11.22 року м.Болград

Слідчий суддя Болградського районного суду Одеської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
без участі сторін кримінального провадження,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград клопотання слідчого відділення № 1 Слідчого відділу Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області лейтенант поліції ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:
10.11.2022 року на адресу суду поштовим листом надійшло клопотання слідчого Слідчого відділення № 1 Слідчого відділу Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Болградської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна в кримінальному провадженні, внесеному 05.11.2022 року в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000536 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, таємне викрадення майна (крадіжка) вчинене в умовах воєнного стану.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що під час досудового розслідування було встановлено осіб, які могли вчинити вказане кримінальне правопорушення.
05.11.2022 мешканець с.Павлівка Болградського району Одеської області ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в присутності понятих добровільно видав співробітникам поліції 40 голубів різної породи та забарвлення, які він зберігав за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 .
Вказаних птахів оглянуто та вилучено під час складання протоколу огляду предметів від 05.11.2022 року, з яких: голуби породи «Павичі» в кількості 10 штук, голуби породи «Саксонський священик» в кількості 5 штук, голуби породи «Кінг» в кількості 25 штук.
Надалі 05.11.2022 р. мешканець с. Павлівка Болградського району Одеської області ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , присутності понятих добровільно видав співробітникам поліції 16 голубів різної породи та забарвлення, які він зберігав за місцем свого проживання: АДРЕСА_2 .
Вказаних птахів оглянуто та вилучено під час складання протоколу огляду предметів від 05.11.2022 року, з яких: голуби породи «Павичі» в кількості 10 штук, голуби породи «Кінг» в кількості 6 штук.
05.11.2022 року постановою слідчого тимчасово вилучене майно визнано речовими доказами в даному кримінального провадження, та передано на відповідальне зберігання власнику, викраденого майна ОСОБА_7 .
На думку слідчого, вилучене майно відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, та з метою його збереження, необхідності проведення в ході досудового розслідування відповідних експертних досліджень, виникла необхідність у накладення арешту, як заходу забезпечення кримінального провадження, що є необхідною умовою для повного, всебічне і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального правопорушення.
Слідчий в судове засідання не прибув, надіслав заяву про розгляд клопотання у його відсутність (а.с.32).
Особи, у яких вилучено майно та власник майна до суду не прибули, причини неявки не повідомили.

Розглянувши матеріали поданого клопотання, обставини та підстави наведені в клопотанні, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню на підставі наступного.
До ВП №1 Болградського РВП ГУНП в Одеській області 05.11.2022 зі служби 102 надійшло повідомлення ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про те, що з території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем його мешкання, вчинено крадіжку голубів (а.с.4).
Заявник ОСОБА_7 особисто надав заяву до ВП, власноручно написану, про вжиття заходів для пошуку його викраденого майна а встановлення винних осіб (а.с.8).
Вказане повідомлення зареєстровано до ЄО Відділення поліції №1 Болградського РВП ГУНП в Одеській області за №3405 від 05.11.2022, та того ж дня відповідні відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувані за №0000536 за ознаками кримінального правопорушенні (злочину), передбаченого ч.4 ст.185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у сховище, вчинена в умовах воєнного стану (а.с.3).
Доручення про проведення досудового розслідування надано слідчому відділення №1 СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 (а.с.5).

Процесуальне керівництво в даному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Болградської окружної прокуратури (а.с.6-7).

Під час здійснення досудового розслідування, 05.11.2022 мешканець с.Павлівка Болградського району Одеської області ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в присутності понятих добровільно видав співробітникам поліції 40 голубів різної породи та забарвлення, які він зберігав за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 (а.с.21).
Вказаних птахів оглянуто та вилучено під час складання протоколу огляду предметів від 05.11.2022 року, з яких: голуби породи «Павичі» в кількості 10 штук, голуби породи «Саксонський священик» в кількості 5 штук, голуби породи «Кінг» в кількості 25 штук (а.с.22-23).
Надалі 05.11.2022 р. мешканець с. Павлівка Болградського району Одеської області ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , присутності понятих добровільно видав співробітникам поліції 16 голубів різної породи та забарвлення, які він зберігав за місцем свого проживання: АДРЕСА_2 (а.с.27).
Вказаних птахів оглянуто та вилучено під час складання протоколу огляду предметів від 05.11.2022 року, з яких: голуби породи «Павичі» в кількості 10 штук, голуби породи «Кінг» в кількості 6 штук (а.с.28-29).
На підставі постанови слідчого відділення №1 СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 вилучене майно визнано речовими доказами в даному кримінальному провадження (а.с.30), та прийнято рішення про повернення вилученого майна власнику ОСОБА_7 .
Вилучене майно передано на відповідальне зберігання власнику ОСОБА_7 згідно збережувальної розписки (а.с.31).
Арешт майна є одним із таких заходів забезпечення кримінального провадження ст. 131 ч.2 п.7 КПК України.
Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
За змістом ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Статтею 170 КПК України визначено, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на?відчуження,?розпорядження та/або?користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб …
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження...
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів ...
Разом з тим, п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України передбачено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. При цьому, на відміну від інших правових підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт з метою забезпечення речових доказів не вимагає повідомлення про підозру у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
Так, частиною 11 статті 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом є речовими доказами по справі.
Аналіз вищенаведеного вказує, що діючим законодавством передбачений обов`язок, а не право слідчого надання доказів та доведення перед судом їх переконливості, оскільки під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються; та застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе наявності трьох необхідних ознак, необхідних для застосування заходів забезпечення кримінального провадження (ст.132 ч.3 КПК України).
Перелічене майно, на яке слідчий просить накласти арешт є тимчасово вилученим майном за наслідками проведеного обшуку в кримінальному провадженні за ознаками злочину за ч.4 ст.185 КК України.
Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Положеннями ст.171 КПК України встановлено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Положеннями частини 5 ст.171 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути?подано?не?пізніше наступного?робочого?дня?після вилучення?майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Так згідно протоколів добровільної видачі від 05.11.2022 (субота) слідчим було тимчасово вилучено майно, згідно до переліку зазначеному у клопотанні слідчого та у самому протоколі, на яке слідчий просить накласти арешт (а.с.21, 27).
07.11.2022 року (понеділок) слідчим було складено і погоджено з прокурором клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, та 07.11.2022 року о 18:23 годині надіслано засобами зв`язку «Нова пошта», що підтверджується експрес-накладною «Нової пошти» за №8037 (а.с.34).
Відповідно до ч.ч.1-3 ст.115 КК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.
Статтею 116 КПК України встановлено, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти ...
Таким чином, слідчим дотримано вимоги ч.5 ст.171 КПК України.
Разом з цим, враховуючи, що наразі досудове розслідування триває не значний час, підозра жодній особі не повідомлена, орган досудового розслідування збирає докази, та здійснює перевірку всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а вилучене майно визнано речовими доказами в цьому кримінальному провадження, та з метою забезпечення його збереження є підстави для застосування арешту тимчасово вилученого майна шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування.
Крім цього, слідчий суддя враховує вимоги нормативних актів, що стосуються збереження речових доказів, а саме:
Положеннями ст.100 КПК України визначено, що речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.
Спільним наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби Безпеки України, Верховного Суду України, Державної судової адміністрації України від 27.08.2010 N 51/401/649/471/23/125 затверджено та введено в дію Інструкцію про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду (в новій редакції).
Цією Інструкцією встановлюються єдині правила вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів, цінностей та іншого майна на стадії дізнання, досудового слідства і судового розгляду, а також порядок виконання рішень органів досудового слідства, дізнання і суду щодо речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна (п.1).
Дана інструкція містить розділ який визначає положення щодо «Зберігання речових доказів, цінностей, документів та іншого майна».
Так п.12 передбачено, що під час зберігання і передачі речових доказів, цінностей, документів та іншого майна вживаються заходи для забезпечення належного зберігання у вилучених об`єктів ознак і якостей, які визначають їх значення як речових доказів у кримінальних справах і які є на них, а також зберігання самих речових доказів, ознак і якостей з метою можливості їх подальшого цільового використання (якщо вони не можуть бути передані на зберігання потерпілим, їх родичам або іншим особам, а також організаціям).
Вказані вимоги нормативних актів насамперед визначають положення про можливість передачі вилученого майна їх власника.
Слідчий було прийнято рішення про повернення вилученого майна власникам на відповідальне зберігання (а.с.18-19, 20, 21).
На підставі зазначеного та з урахуванням розумності і співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, вважаю, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.98, 131, 132, 167, 170, 171, 173, 236 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Відділення №1 СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час добровільної видачі 05.11.2022 року в кримінальному провадженню № 0000536 від 05.11.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України за результатами якого виявлено та вилучено викрадене майно, належне ОСОБА_7 :
- 20 (двадцять) голубів породи «Павичі»,
- 5 (п`ять) голубів породи «Саксонський священник»,
- 31 (тридцять один) голуб породи «Кінг».
Перелічене майно передати на відповідальне зберігання власнику майна ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою місця проживання: АДРЕСА_2 .
Зобов`язати власника майна ОСОБА_7 забезпечити належне збереження переданого йому майна до прийняття судового рішення в цьому кримінальному провадженні по суті.
Виконання ухвали та відповідальність за збереження вилучено майна покласти? на слідчого Відділення № 1 СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1