КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/824/1138/2023 Суддя-доповідач у суді апеляційної інстанції - ОСОБА_2
Категорія: ст. ст. 170-173 КПК України
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2023 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за апеляційною скаргою представника власника майна ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 12 грудня 2022 року, -

за участю:

представника власника майна ОСОБА_7 ,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 12 грудня 2022 року задоволено клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_9 , про накладення арешту на майно поданого у рамках кримінального провадження № 0000003 від 06.01.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 366 КК України та накладено арешт на речі та документи вилучені під час санкціонованого обшуку 02.12.2022 року, за адресою: АДРЕСА_1 за місцем проживання ОСОБА_6 , а саме: посвідчення добровольця НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 ; додаток до посвідчення № НОМЕР_2 щодо права на застосування зброї, дата видачі 28.04.2022, зброя ФОРТ- 19 № НОМЕР_3 ; паспорти (строк дії яких закінчений) на громадян Російської Федерації ОСОБА_10 № 51 № НОМЕР_4 та ОСОБА_11 № 51 № НОМЕР_5 ; контракт добровольця ТРО на ОСОБА_12 на 5 арк.; контракт добровольця ТРО на ОСОБА_6 на 4 арк.; предмети, схожі на бойові набої у загальній кількості 100 шт. в коробках; предмети, схожі на бойові набої рожевого кольору кількості 4 шт. з написами «Патрони спортивні 9 мм Luger; предмет, схожий на бойовий пістолет (нарізний) з маркуванням Форт-19 9 мм Luger № НОМЕР_6 з магазином в якому виявлено 15 предметів, схожих на набої 9 мм Luger; предмет, в коричневій коробці, схожий на спеціальний технічний засіб негласного отримання інформації чорного кольору, без серійного номеру із зарядним пристроєм та 6-ма антенами з метою збереження речових доказів.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, представник власника майна ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 12 грудня 2022 року та її скасувати. Постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 , у рамках кримінального провадження № 0000003 від 06.01.2022 року, про накладення арешту на майно, яке було вилучено 01.12.2022 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

На обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що слідчий суддя постановив необґрунтоване, незаконне рішення всупереч законним правам та інтересам ОСОБА_6 , у зв`язку з невідповідністю висновків суду, викладеним у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження та істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Апелянт вказує на те, що слідчим не було надано доказів наявності достатніх підстав вважати, що вилучене майно відповідає критеріям визначення речових доказів у цьому провадженні. При цьому, слідчий суддя взагалі не вмотивував свій висновок про те, як саме арештоване майно відповідає ознакам речових доказів, на підставі яких доказів він прийшов до висновку, що безпосередньо це майно має зв`язок з кримінальними правопорушеннями у даному провадженні. Висновок слідчим суддею було зроблено фактично тільки на підставі наявності відповідної постанови слідчого про визнання цього майна речовим доказом без надання цій постанові належної правової оцінки з точки зору законності та обґрунтованості.

Також апелянт зазначає, що 02.12.2022 старший слідчий відділу Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_13 звернулася до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, яке було вилучено під час обшуку 01.12.2022 та мало статус тимчасово вилученого майна.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 08.12.2022 вказане клопотання повернуто прокурору та встановлено строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

09.12.2022 старший слідчий відділу Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 повторно звернувся з клопотанням про накладення арешту на майно, яке було вилучено під час обшуку 01.12.2022 та мало статус тимчасово вилученого майна, яке задоволено оскаржуваною ухвалою.

Однак обшук було проведено 01.12.2022, тому строк для звернення з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно закінчився через сорок вісім годин після проведення цієї процесуальної дії, тобто 03.12.2022.

З урахуванням того, що спочатку з клопотанням звернулася слідчий ОСОБА_13 і саме її клопотання було повернуто для усунення недоліків, тому в цьому контексті звернення з клопотанням слідчого ОСОБА_8 не можна вважати таким, що подане на усунення недоліків первинного клопотання та по суті воно є новим клопотанням про накладення арешту на майно, яке подане з порушенням процесуального строку на звернення, а тому не підлягало задоволенню.

При цьому, згідно резолютивної частини оскаржуваної ухвали слідчим суддею накладено арешт на майно, яке було вилучено під час обшуку 02.12.2022, проте слідчий звернувся з клопотанням про накладення арешту на майно, що було вилучено під час обшуку 01.12.2022. Вказана обставина свідчить про невідповідність висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження.

Апелянт також звертає увагу на те, що розгляд клопотання слідчого без участі власника майна - підозрюваного ОСОБА_6 є істотним порушенням права підозрюваного на захист, так як позбавило його можливості висловлювати свою позицію щодо заявленого клопотання та надавати на підтвердження цього докази. Накладення арешту на майно порушує право ОСОБА_6 щодо володіння, користування і розпорядження належними йому майном, що свідчить про незаконність оскаржуваної ухвали.

На обґрунтування вимог клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт зазначає, що про накладення арешту на майно стороні захисту стало відомо під час розгляду скарги захисника на бездіяльність слідчого, яка виразилася у неповерненні вилученого під час обшуку майна. З матеріалами розгляду клопотання про накладення арешту на майно сторона захисту ознайомилася тільки 12.01.2023 та того ж дня отримала копію оскаржуваної ухвали слідчого судді. Доказом цього є відповідна розписка захисника, що наявна у вказаних матеріалах.

В судове засідання прокурор не з`явився, про дату, час та місце проведення судового розгляду був повідомлений завчасно та належним чином, клопотань про відкладення судового розгляду не подавав. З урахуванням думки представника власника майна щодо проведення судового засідання у відсутність прокурора, який не заперечував щодо проведення судового розгляду у відсутність останнього, а також з урахуванням строків розгляду даної категорії справ у відповідності до ст. 422 КПК України та вимоги ч. 1 ст. 172 та ч. 4 ст. 405 КПК України, колегія суддів вважала за можливе провести апеляційний розгляд у відсутності прокурора.

Заслухавши доповідь судді, доводи представника власника майна, який підтримав вимоги апеляційної скарги та просив задовольнити її з наведених в ній підстав, дослідивши матеріали справи, які надійшли з суду першої інстанції, перевіривши доводи апеляційної скарги представника власника майна, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог пункту 3 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно абзацу 2 ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Строк апеляційного оскарження може бути поновлений, якщо причини його пропуску є поважними.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 113 КПК України, будь-яка процесуальна дія під час кримінального провадження має бути виконана без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Дослідженням матеріалів судового провадження встановлено, що розгляд клопотання про арешт майна відбувся без участі власника майна та його представника, проте як вбачається з матеріалів справи, власника майна було повідомлено про дату, час та місце розгляду вказаного клопотання шляхом надіслання повісток та смс повідомлень /а.с. 166-168/, однак відомостей, що він отримав повістки матеріали справи не містять.

Як зазначає апелянт на обґрунтування вимог клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 12 грудня 2022 року, про накладення арешту на майно вказаною ухвалою слідчого судді, стороні захисту стало відомо під час розгляду скарги захисника на бездіяльність слідчого, яка виразилася у неповерненні вилученого під час обшуку майна. З матеріалами розгляду клопотання про накладення арешту на майно сторона захисту ознайомилася тільки 12.01.2023 та того ж дня отримала копію оскаржуваної ухвали слідчого судді. Доказом цього є відповідна розписка захисника, що наявна у вказаних матеріалах.

Колегією суддів за результатом розгляду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження оскаржуваної ухвали, встановлено, що іншої інформації матеріали справи не містять, а тому колегія суддів вважає, з урахуванням вище викладеного, за необхідне задовольнити вказане клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, що у провадженні СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000003 від 06.01.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 366 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено факт розтрати бюджетних грошових коштів службовими особами КП «Ватутінськінвестбуд» (), за попередньою змовою з службовими особами ПП «Сучасні будівельні технології - 12» (, далі «СТБ-12») шляхом зловживання своїм службовим становищем вчиненому в особливо великих розмірах ( ч. 5 ст. 191 КК України) під час виконання робіт з капітального ремонту спортивних майданчиків в парку «Муромець» Деснянського району м. Києва за бюджетні грошові кошти.

Комунальним підприємством за бюджетні грошові кошти здійснено закупівлю:

- «Капітальний ремонт спортивних майданчиків в парку «Муромець» Деснянського району міста Києва», за результатом проведення якої між КП «Ватутінськінвестбуд» в особі в.о. директора ОСОБА_6 та ПП «СБТ - 12»в особі комерційного директора ОСОБА_14 укладено договір підряду №3-2021 від 29.09.2021 вартість якого становить 23,57 млн. грн.та укладено 4 додаткових угоди.

За результатом виконання умов договору підряду №3-2021 від 29.09.2021 замовником в особі КП «Ватутінськінветбуд» в період з 12.10.2021 по 23.12.2021 підписано надані ПП «Сучасні будівельні технології - 12»12 актів приймання виконаних будівельних робіт (форма №КБ-2В) та довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма КБ-3) згідно яких, приватному підприємству сплачено 22,31 млн. грн. (профінансовано на 95%).

Встановлено, що 3 акти на загальну суму 3,49 млн. грн. зі сторони КП підписано в.о. директора ОСОБА_6 , 9 актів на 18,82 млн. грн. підписано першим заступником директора ОСОБА_15 .

З боку ПП 8 актів на суму 10,76 млн. грн. підписано комерційним директором ОСОБА_14 та 4 акти на 8,06 млн. грн. комерційним директором ОСОБА_16 .

На підставі вказаних актів, на рахунки ПП «СБТ-12», відповідно до платіжних доручень підписаних цифровими підписами в.о. директора КП ОСОБА_6 та головним бухгалтером КП ОСОБА_17 , сплачено бюджетні грошові кошти в сумі 22,31 млн. гривень.

При цьому, згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 52/9-72/9 від 22.07.2022 проведеної експертами Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України обсяги та вартість фактично виконаних робіт на об`єкті «Капітальний ремонт спортивних майданчиків в парку «Муромець» Деснянського району міста Києва» не відповідають обсягам та вартості зазначеним у Актах виконаних робіт складених на виконання умов Договору підряду №3-2021від 29.09.2021.

Вартість та обсяг фактично невиконаних робіт, за результатами проведеної експертизи становить 4,131 млн. гривень.

Вартість завищених обсягів виконаних робіт складає 3,914 млн. грн.

Згідно висновку судово-економічної експертизи № 61/7 від 26.08.2022 проведеної експертами Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України розмір матеріальної шкоди (збитків), заподіяної місцевому бюджету міста Києва в особі Комунального підприємства «Ватутінськінвестбуд» внаслідок завищення вартості виконаних будівельних робіт та фактичного невиконання будівельних робіт по об`єкту «Капітальний ремонт спортивних майданчиків в парку «Муромець» Деснянського району міста Києва» відповідно Договору підряду № 3-2021 від 29.09.2021 документально підтверджується у загальній сумі 8,045 млн. грн.

Тобто, службовими особами КП спільно із службовими особами ПП фактично розтрачено та привласнено 36% бюджетних грошових коштів, виділених по першому договору (8,034 млн. грн.)

Комунальним підприємством повторно за бюджетні грошові кошти здійснено закупівлю:

- «Капітальний ремонт спортивних майданчиків в парку «Муромець» Деснянського району міста Києва» - коригування (UA-2021-11-19-000013-b) за результатом проведення якої, між КП «Ватутінськінвестбуд» в особі першого заступника директора ОСОБА_15 та ПП «Сучасні будівельні технології - 12»в особі комерційного директора ОСОБА_16 без проведення тендеру, на підставі п. 5 ч. 2 ст. 40 Закону України «Про публічні закупівлі», укладено 01.12.2021 Договір підряду №16-2021 на 11,69 млн. грн.

За результатом виконання умов вказаного договору замовником в особі КП «Ватутінськінветбуд» (підписано першим заступником директора ОСОБА_15 )23.12.2021 та 24.12.2021 підписано надані ПП «СБТ - 12» ( ОСОБА_16 ) 3 акти приймання виконаних будівельних робіт (форма №КБ-2В) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма КБ-3) згідно яких, приватному підприємству сплачено 11,46 млн. грн. (профінансовано 98% вартості робіт).

На підставі вказаних актів, на рахунки ПП «СБТ-12» відповідно до платіжних доручень підписаних цифровими підписами в.о. директора ОСОБА_6 та головним бухгалтером ОСОБА_17 , сплачено бюджетні грошові кошти в сумі 11, 46 млн. гривень.

Водночас, згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 52/9-72/9 від 22.07.2022 проведеної експертами Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України обсяги та вартість фактично виконаних робіт на об`єкті «Капітальну ремонт спортивних майданчиків в парку «Муромець» Деснянського району міста Києва» за кодом не відповідають обсягам та вартості зазначеним у Актах виконаних робіт ф. КБ-2в, складених на виконання умов Договору підряду №16-2021 від 01.12.2021.

За результатами проведеного дослідження об`ємів та обсягів фактично виконаних робіт, встановлено роботи, що взагалі не було виконано на вказаному об`єкті на загальну суму 1,56 млн. гривень.

Відповідна сума збитків, заподіяних місцевому бюджету міста Києва, повністю документально підтверджується висновком судово-економічної експертизи № 61/7 від 26.08.2022.

Таким чином, по другому договору підряду службовими особами КП спільно із службовими особами ПП фактично розтрачено та привласнено 13,6% бюджетних грошових коштів (1,56 млн. грн.).

Загалом у наведених закупівлях, групою осіб: ОСОБА_6 , ОСОБА_15 , ОСОБА_14 , ОСОБА_16 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 розтрачено бюджетних грошових коштів на загальну суму 9,594 млн.гривень (28,4% від загальної вартості робіт).

01 грудня 2022 року в рамках проведення санкціонованого обшуку (на підставі ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_20 від 03.11.2022 № 754/10181/22) за адресою: АДРЕСА_1 за місцем проживання ОСОБА_6 , виявлено та вилучено:

- Грошові кошти у сумі 50 000 грн.,

- аркуш паперу формату А4 з рукописним текстом, на якому позначено 15 осіб, перелік яких починається з прізвища « ОСОБА_21 » та закінчується « ОСОБА_22 »;

- аркуш паперу з чорновими записами щодо виконання робіт КП «Ватутінськінвестбуд»;

- грошові кошти у сумі 4 000 грн.,

- грошові кошти у сумі 8 500 грн.;

- банківські картки у кількості 3 шт. з маркуванням: Приватбанк НОМЕР_7 ; Приватбанк НОМЕР_8 ; Приватбанк НОМЕР_9 ;

- посвідчення добровольця НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 ;

- додаток до посвідчення № НОМЕР_2 щодо права на застосування зброї, дата видачі 28.04.2022, зброя ФОРТ- 19 № НОМЕР_3 ;

- грошові кошти у сумі 50 000 грн.;

- ноутбук марки ACERs/nNXMGBEU0022500C17F3400 із зарядним пристроєм;

- два аркуші паперу формату А4 з друкованим та рукописним текстом «Питання для обговорення на нараді за участю голови Деснянської РДА», «Інформація виконання робіт пр. об`єктам, які включені до Програми економічного та соціального розвитку м. Києва на 2021 рік, станом на 11.11.2021»;

- паспорти (строк дії яких закінчений) на громадян Російської Федерації ОСОБА_10 № 51 № 4990762 та ОСОБА_11 № 51 № 1156881;

- папку із позначкою «Проектний інститут СБУ»;

- копія статуту КП «Ватутінськінвестбуд» на чорновиках на 14 арк.;

- розпорядження Деснянської РДА з додатками (копія від 24.02.2021 № 92) на 3 арк.;

- розпорядження Деснянської РДА від 03.02.2021 № 45 (копія) на 2 арк.;

- контракт добровольця ТРО на ОСОБА_12 на 5 арк.;

- контракт добровольця ТРО на ОСОБА_6 на 4 арк.;

- предмети, схожі на бойові набої у загальній кількості 100 шт. в коробках;

- предмети, схожі на бойові набої рожевого кольору кількості 4 шт. з написами «Патрони спортивні 9 мм Luger;

- предмет, схожий на бойовий пістолет (нарізний) з маркуванням Форт-19 9 мм Luger № НОМЕР_6 з магазином в якому виявлено 15 предметів, схожих на набої 9 мм Luger;

- предмет, в коричневій коробці, схожий на спеціальний технічний засіб негласного отримання інформації чорного кольору, без серійного номеру із зарядним пристроєм та 6-ма антенами;

- 2 жорстких дисків з серійними номерами 53F84VNGST25 та WMC4MOE59MUX;

- 2 флеш-накопичувача з маркуванням TACLife та RoHS;

- мобільний телефон iPhoneX бежевого кольору з зовнішніми ушкодженнями з обох сторін з сім-картою оператора Lifecell з маркуванням НОМЕР_10 ;

- мобільний телефон iPhone12 Рro Мaxсинього кольору з сім-картою оператора Lifecellбез маркування;

У зв`язку з тим, що в ході обшуку виявлено та вилучено контракт добровольця ТРО на ОСОБА_12 на 5 арк.; контракт добровольця ТРО на ОСОБА_6 на 4 арк.; предмети, схожі на бойові набої у загальній кількості 100 шт. в коробках; предмети, схожі на бойові набої рожевого кольору кількості 4 шт. з написами «Патрони спортивні 9 мм Luger; предмет, схожий на бойовий пістолет (нарізний) з маркуванням Форт-19 9 мм Luger № НОМЕР_6 з магазином в якому виявлено 15 предметів, схожих на набої 9 мм Luger, 02.12.2022 слідчим внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003267, так як у ОСОБА_6 відсутній передбачений законом дозвіл на зброю.

02 грудня 2022 року прокурором винесено постанову про об`єднання кримінальних проваджень № 0003267 за ч. 1 ст. 263 КК України та № 0000003 за ч. 2 ст. 366, ч. ч. 4, 5 ст. 191 КК України під № 0000003.

Крім цього, зброя та патрони до неї, що належать громадянам, мають зберігатися в металевих ящиках, сейфах, спеціально виготовлених для зберігання зброї, за місцем їх постійного проживання або в місцях тимчасового перебування власників. При цьому зброя, пристрої мають бути в розрядженому стані.

Порядок придбання, зберігання та носіння, перевезення мисливської вогнепальної нарізної і гладкоствольної зброї, бойових припасів до неї, основних частин зброї, пневматичної, охолощеної та холодної зброї, пристроїв та патронів до них громадянами визначений Інструкцією про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів № 637/3077, яка затверджена Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 622 від 21.08.1998.

Так як, вказані документи не зазначені в нормативно-правових актах, які можуть надавати право особі на зберігання та носіння вогнепальної зброї та бойових припасів, у органу досудового розслідування виникла необхідність у перевірці документів, які видані ОСОБА_6 , якими надано дозвіл щодо права на застосування зброї, яка перебуває в офіційному обігу на території України, вилученої в ході обшуку.

Також, в ході обшуку виявлено та вилучено - паспорти (строк дії яких закінчений) на громадян Російської Федерації ОСОБА_10 № 51 № 4990762 та ОСОБА_11 № НОМЕР_11 .

24.02.2022 року о 05 год. 00 хв. президент РФ оголосив проведення спеціальної військової операції на території України.

У подальшому, 24.02.2022 о 05 год. 10 хв., збройними силами рф, які діяли за наказом керівництва РФ і ЗС РФ, здійснено пуск крилатих та балістичних ракет по аеродромах, військових штабах і складах ЗС України, а також підрозділами ЗС та інших військових формувань рф здійснено вторгнення на територію суверенної держави Україна.

У зв`язку з цим, у органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які являються громадянами РФ, виводять кошти зароблені на території України у рф.

У комплексі із предметом, схожим на спеціальний технічний засіб негласного отримання інформації, всі вищезазначені речові докази можуть вказувати на протиправну діяльність жінки ОСОБА_6 - ОСОБА_10 та інших.

09.12.2022 року старший слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 , за погодженням із прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_9 , звернувся до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на майно у рамках кримінального провадження № 0000003 від 06.01.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 366 КК України, а саме на речі та документи, які вилучені під час санкціонованого обшуку 01.12.2022 року, за адресою: АДРЕСА_1 за місцем проживання ОСОБА_6 , а саме: посвідчення добровольця НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 ; додаток до посвідчення № НОМЕР_2 щодо права на застосування зброї, дата видачі 28.04.2022, зброя ФОРТ- 19 № НОМЕР_3 ; паспорти (строк дії яких закінчений) на громадян Російської Федерації ОСОБА_10 № 51 № НОМЕР_4 та ОСОБА_11 № 51 № НОМЕР_5 ; контракт добровольця ТРО на ОСОБА_12 на 5 арк.; контракт добровольця ТРО на ОСОБА_6 на 4 арк.; предмети, схожі на бойові набої у загальній кількості 100 шт. в коробках; предмети, схожі на бойові набої рожевого кольору кількості 4 шт. з написами «Патрони спортивні 9 мм Luger; предмет, схожий на бойовий пістолет (нарізний) з маркуванням Форт-19 9 мм Luger № НОМЕР_6 з магазином в якому виявлено 15 предметів, схожих на набої 9 мм Luger; предмет, в коричневій коробці, схожий на спеціальний технічний засіб негласного отримання інформації чорного кольору, без серійного номеру із зарядним пристроєм та 6-ма антенами.

Зі змісту клопотання вбачається, що сторона обвинувачення просила накласти арешт на вище вказане тимчасово вилучене майно, з метою збереження речових доказів. Оскільки у органу досудового розслідування виникла обґрунтована необхідність у накладенні арешту на вищезазначені предмети, які можуть бути використані, як докази при проведенні слідства та подальшого судового розгляду.

Постановою старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_13 від 02.12.2022 року вищевказані речі, вилучені під час обшуку, визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

12.12.2022 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва задоволено вказане клопотання слідчого та накладено арешт на вказане майно.

Приймаючи таке рішення слідчий суддя врахував, що ч.2 ст. 167 КПК України передбачено, що тимчасово вилученим майном можуть бути речі, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, а також мету арешту майна, яка полягає у збереженні речових доказів, визнав клопотання обґрунтованим та доведеними підстави для накладення арешту на майно.

При цьому слідчий суддя врахував також те, що слідчим дотримані вимоги ч. 5 ст. 171 КПК України щодо строку подачі клопотання.

З такими висновками слідчого судді колегія суддів погоджується, з огляду на наступне.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

З ухвали слідчого судді та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого доводи про накладення арешту на майно перевірялись судом першої інстанції. При цьому були досліджені матеріали судового провадження, а також з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання щодо арешту майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно положенням до ч. 4 ст. 170 КПК України, випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При винесенні ухвали судом всупереч твердженням апелянта, у відповідності до вимог ст. 173 КПК України, були враховані наведені в клопотанні слідчого правові підстави для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також обставини кримінального провадження № 0000003 від 06.01.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 366 КК України та відношення до них вилученого майна,а тому слідчим суддею обґрунтовано задоволено клопотання слідчого про арешт майна, з урахуванням наявних для цього підстав, передбачених ст. 170 КПК України.

Як встановлено під час апеляційного розгляду, слідчий суддя, всупереч твердженням апелянта обґрунтовано, у відповідності до вимог ст. ст. 131-132, 170-173 КПК України, наклав арешт на вище зазначене майно, з тих підстав, що воно у встановленому законом порядку визнано речовими доказами в рамках вказаного кримінального провадження та відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України. При цьому постановою старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_13 від 02.12.2022 року вищевказані речі вилучені під час обшуку визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні /а.с. 117-122/.

У відповідності до ч. 1, ч. 2 ст. 167 КПК України підстави тимчасового вилучення майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

З огляду на наведене та враховуючи, що в засіданні суду першої інстанції ретельно перевірено майно і його відношення до матеріалів кримінального провадження, а також встановлено мету арешту майна відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, а саме збереження речових доказів, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання слічого та накладення арешту на майно.

Крім того, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Таким чином, колегія суддів вважає, що слідчий суддя обґрунтовано, у відповідності до вимог ст. ст. 132, 170 - 173 КПК України, наклав арешт на майно.

Підстав сумніватися в співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження колегія суддів не вбачає. Обставини кримінального провадження на час прийняття рішення вимагали вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.

Будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, колегією суддів не встановлено.

Доводи апеляційної скарги про необґрунтованість накладення арешту на майно є такими, що не відповідають матеріалам провадження. Крім того, слідчим суддею суду першої інстанції накладено арешт на майно відповідно до вимог ст. ст. 132, 170, 173 КПК України на підставі належно досліджених доводів органу досудового розслідування.

Зважаючи на викладене в сукупності з обставинами провадження, колегія суддів об`єктивно переконана, що слідчий суддя, накладаючи арешт, діяв у спосіб та у межах діючого законодавства, арешт застосував правомірно, а тому доводи апелянта стосовно незаконності ухвали слідчого судді слід визнати непереконливими.

Твердження апелянта про те, що клопотанням про накладення арешту на майно, подане з порушенням процесуального строку на звернення, а тому не підлягало задоволенню та воно є новим, а не тим, яке подана на усунення недоліків встановлених ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 08.12.2022, є голослівними виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, що вилучення майна на яке накладено арешт відбулося 01.12.2022.

02.12.2022 відповідно до накладної на конверті /а.с.151/ слідча відділу Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_13 звернулася до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на майно, яке було вилучено під час обшуку 01.12.2022, яке подано через Укрпошту Експрес, тобто з дотримання вимог ч. 5 ст. 171 КПК України, після вилучення тимчасового майна, яке відбулося 01.12.2022 року.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. ст. 116 КПК України процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у лікувально-профілактичному закладі охорони здоров`я чи закладі з надання психіатричної допомоги, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.

Дане клопотання слідчої відділу Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_13 про арешт майна надійшло до Деснянського районного суду м. Києва 07.12.2022 відповідно до штампу на конверті /а.с. 1/ та протоколу автоматизованого визначення слідчого судді /а.с. 152/.

08.12.2022 ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва вказане клопотання слідчої про арешт майна повернуто для усунення недоліків зазначених в мотивувальній частині даної ухвали та встановлено строк в сімдесят дві години для.

На виконання даної ухвали слідчого судді 09.12.2022 року старший слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 , за погодженням із прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_9 , звернувся до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на майно у рамках кримінального провадження № 0000003 від 06.01.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 366 КК України, тобто в строки встановлені ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 08.12.2022 року.

Посилання апелянта на те, що з даним клопотанням звернувся інший слідчий не свідчить про те, що це нове клопотання, оскільки як слідча ОСОБА_13 так і слідчий ОСОБА_8 , є слідчими у кримінальному провадженні № 0000003 відповідно до постанови про визначення групи слідчих від 29.11.2022 /а.с. 18/. При цьому зі змісту клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 , вбачається, що останнім враховано недоліки попереднього клопотання з урахуванням ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва 08.12.2022.

Також не заслуговують на увагу доводи апелянта про те, що слідчим суддею в порушення вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не повідомлено ОСОБА_6 , оскільки як зазначалось вище, матеріали справи містять, як відомості про направлення повістки так і смс-повідомлення останньому.

Однак заслуговують на увагу посилання апелянта на те, що згідно резолютивної частини оскаржуваної ухвали слідчим суддею накладено арешт на майно, яке було вилучено під час обшуку 02.12.2022, проте слідчий звернувся з клопотанням про накладення арешту на майно, що було вилучено під час обшуку 01.12.2022. Проте дана обставина не свідчить про невідповідність висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження, оскільки є опискою, яка може бути усунена в порядку ст. 379 КПК України.

Всі інші зазначені в апеляційній скарзі обставини не можуть бути безумовними підставами для скасування ухвали суду.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не вбачається.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що арешт майна є тимчасовим заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, який в подальшому може бути скасований у визначеному законом порядку. У відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду прийнято у відповідності до вимог закону, слідчий суддя при розгляді клопотання з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, а тому ухвалу слідчого судді необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Керуючись ст.ст. 170-173, 307, 309, 376, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, -

п о с т а н о в и л а:

Поновити представнику власника майна ОСОБА_6 - адвокату ОСОБА_7 , строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 12 грудня 2022 року.

Ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 12 грудня 2022 року, - залишити без змін, а апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 , - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

______________ ________________ __________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4