Справа № 755/4244/22
У Х В А Л А

про призначення судового розгляду

"02" червня 2022 р.

м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва (далі - Суд) у складі головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 та сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.04.2022 за № 0000847 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, установив :

Суть питання, що вирішується ухвалою

У провадження суду надійшов обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні з огляду на, що, у ньому, було призначено підготовче судове засідання на розгляд у якому винесено питання регламентовані ст.ст. 314-316 КПК України.

Позиція сторін

Сторони кримінального провадження з боку обвинувачення та захисту вважали за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду, оскільки обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, внесення подання про визначення підсудності немає.

Також, сторонами, у порядку ст. 315 КПК, були заявлені клопотання про застосування запобіжних заходів у відношенні ОСОБА_5 , а адвокат обвинуваченого серед іншого порушив питання скасування постанови керівника окружної прокуратури, прийнятої у порядку ст. 615 указаного Кодексу, про накладення арешту на тимчасово вилучене майна.

Встановлені судом обставини

Дане кримінальне провадження, відповідно до норм ч. 9 ст. 615 КПК, підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження в підготовчому судовому засіданні не встановлено.

Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, вважає, що, згідно ст.ст. 315, 316 КПК України, справа, підлягає призначенню до судового розгляду, з огляду на таке.

Під час підготовчого судового засідання не встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України.

У світлі чого судом проведено підготовку до судового розгляду у ході якої, відповідно до ст. 315 КПК України, вирішено питання, пов`язані власне з такою підготовкою визначені п.п. 1-5 ч. 2 указаної статті зазначеного Кодексу.

Так, у підготовчому судовому засіданні, відповідно до положень ч. 2 ст. 318, п. п. 19, 25, 26 ч. 1 ст. 3 КПК України, судом визначено коло осіб з боку обвинувачення та захисту, які братимуть участь у судовому розгляді.

Установлено, що підстав для вирішення питань пов"язаних із територіальною підсудністю провадження не убачається, так як зміст та форма кримінального провадження в умовах воєнного стану повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, зазначеним у частині першій цієї статті, з урахуванням особливостей здійснення кримінального провадження, визначених розділом IX-1 цього Кодексу (ч. 3 ст. 7 КПК згідно із Законом № 2201-IX від 14.04.2022), а відповідно до ч. 9 ст. 615 КПК у редакції Закону України від 14.04.2022 р. N 2201-IX, яка відноситься до розділу IX-1 цього Кодексу, визначено, що під час дії воєнного стану обвинувальні акти скеровуються та розглядаються судами, в межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування, що і є дійсним у цій справі, так як досудове розслідування закінчено Дніпровським УП ГУ НП в м. Києві.

Серед іншого, визначено, що зазначене судове засідання, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ст. 27 КПК України, відсутні.

Щодо клопотань сторін в частині запобіжного заходу у відношенні обвинуваченого, то слід зауважити, що прокурор подав відповідне клопотання, яке умотивував дійсністю обставин визначених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК, однак до останнього жодних матеріалів на підтвердження викладених у ньому даних не долучив, хоча і указав про них в імовірних додатках до звернення (будь-яких додатків прокурор суду в ході підготовчого судового засідання не надав).

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Розділ ІІ заходи забезпечення кримінального провадження КПК України у Главі 18. Запобіжні заходи, затримання особи § 1. Запобіжні заходи, затримання особи на підставі ухвали слідчого судді, суду у частині 3 статті 184 передбачає, що до клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання .

Відповідно відсутність матеріалів, які б обґрунтовували доводи клопотання унеможливлює собою аналіз питання визначеного п. 2) ч. 1 ст. 194, ст. 177 КПК.

У той час, як вираз «передбачено законом» визначає, що втручання ґрунтувалося на внутрішньому праві (рішення ЄСПЛ у справі «Michaud v. France» п. 94).

Втручання «згідно із законом», це значить, втручання, яке повинне мати легітимну мету та бути необхідним у демократичному суспільстві для досягнення цієї мети (рішення ЄСПЛ у справах «Кривіцька та Кривіцький проти України», п. 42; «Сілвер та інші проти Сполученого Королівства», п. 84; «Кузнецов проти України», п. 134; «Шалімов проти України», п. 84; «Петра проти Румунії», п. 36).

На підставі наданих прокурором матеріалів, а це єдине клопотання без будь-яких додатків, не можливо дійти висновку, що втручання матиме легітимну мету, а тому Суд відхиляє дане клопотання прокурора.

Щодо клопотання захисника про «обрання» запобіжного заходу, то Суд зауважує, що Розділ ІІ заходи забезпечення кримінального провадження КПК України у Главі 18. Запобіжні заходи, затримання особи § 1. Запобіжні заходи, затримання особи на підставі ухвали слідчого судді, суду у статті 184 передбачається про можливість розгляду клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжних заходів.

Тобто, чинний КПК не містить заборони для сторін кримінального провадження заявляти у суді під час розгляду того чи іншого кримінального провадження певного роду клопотання на тій чи іншій стадії процесу, однак в ст. 26 вказує, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Тим самим, розглянувши наведене клопотання захисника про «обрання» запобіжного заходу Суд зауважує, що воно не підлягає задоволенню, адже не йдеться про використання захисником своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, в силу норм Розділ ІІ заходи забезпечення кримінального провадження КПК України у Главі 18. Запобіжні заходи, затримання особи § 1. Запобіжні заходи, затримання особи на підставі ухвали слідчого судді, суду, та урахуванням того, що останнє, як і клопотання прокурора, не містить жодних додатків на підтвердження обставин визначених наведеним розділом указаного Кодексу.

Крім того, Суд ураховуючи той факт, що захисник у клопотанні про «обрання» запобіжного заходу також цитує і норми ст. 201 КПК, зауважує, що цією статтею передбачено питання розгляду клопотання підозрюваного, обвинуваченого про зміну запобіжного заходу у т.ч. також в статті вказується, що до такого клопотання мають бути додані копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання, але в цій ситуації, це звернення жодних додатків у собі не містить, зокрема певних даних/матеріалів щодо того чому та на підставі якого процесуального рішення особа перебуває під вартою, а тому не може бути задоволене і через призму цієї норми (ст. 201 КПК).

Щодо скарги ОСОБА_4 від 02.06.22 на постанову керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 від 07.04.22 про накладення арешту на тимчасово вилучене майна у рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР 06.04.2022 за № 0000847, то її слід відхилити роз`яснивши останньому право звернення до суду з клопотанням про скасування арешту з майна у порядку ст. 174 КПК України, з огляду на те, що дане процесуальне рішення підлягає оскарженню лише у порядку ч. 4 ст. 615 КПК, яка указує, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність керівника органу прокуратури, прийняті або вчинені на виконання повноважень, визначених частиною першою цієї статті, розглядаються слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.

Так, у ч. 4 ст. 615 КПК в редакції Закону № 2201-IX від 14.04.2022 «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення порядку здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» визначено, що йдеться лише про «слідчого суддя», тоді як «суд» взагалі не згадується.

З рішення ВСУ у справі № 5-205кс15 випливає, що Кримінальним процесуальним законом України визначається порядок провадження в кримінальних справах, тобто порядок вчинення процесуальних дій і прийняття кримінальних процесуальних рішень.

При цьому, на відміну від кримінального матеріального закону, кримінальний процесуальний закон не має зворотної дії навіть у тих випадках, коли його правила є більш сприятливі для учасників кримінального провадження.

Повернення процесу (процесуальних дій) неможливе, адже процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Тим самим, ця норма (ст. 615 КПК в редакції Закону № 2201-IX від 14.04.2022) не наділяє Суд можливістю розгляду даного типу скарг у порядку ст. 315 КПК, яка в свою чергу передбачає, що з метою підготовки до судового розгляду суд: розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні.

Норми ч. 2 ст. 303 КПК стосуються випадків оскарження рішень, дій чи бездіяльності прокурора при реалізації ним усіх інших можливих повноважень, окрім тих, котрі можуть бути оскаржені згідно ч. 1 ст. 303 та відповідно до ст. 308, ч. 4 ст. 615 КПК.

Згідно ст. 26 КПК суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Застосування конкретного способу захисту права або інтересу залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що є передбаченим в КПК.

Ефективним способом захисту, в такій ситуації, є подання клопотання про скасування арешту з майна у порядку ст. 174 КПК в т.ч. з підстав його необґрунтованості.

Тим самим, підготовка до судового розгляду є завершеною.

Згідно ч. 1 ст. 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

При визначенні строку проведення судового розгляду суд враховує положення ст.ст. 28, 316 КПК України.

З цих підстав Суд, керуючись ст. ст. 314-318, 369-372, 376 КПК України, постановив:

призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.04.2022 за № 0000847 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. І. Сергієнка, 3, каб. 24 на 03.06.2022 о 11:30 год.

Кримінальне провадження в суді першої інстанції підлягає здійсненню суддею одноособово.

У судове засідання викликати учасників кримінального провадження (ч. 2 ст. 318, п. п. 19, 25, 26 ч. 1 ст. 3 КПК України).

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 від 31.05.22 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 від 02.06.22 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_4 від 02.06.22 на постанову керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 від 07.04.22 про накладення арешту на тимчасово вилучене майна у рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР 06.04.2022 за № 0000847 роз`яснивши останньому право звернення до суду з клопотанням про скасування арешту з майна у порядку ст. 174 КПК України.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального Кодексу України.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 09:00 год. 03.06.2022.

С у д д я ОСОБА_1