Справа № 183/4046/23
№ 1-кс/183/1426/23

У Х В А Л А
05 квітня 2023 року м. Новомосковськ
Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Дніпропетровськ, громадянина України, не є особою з інвалідністю, з середньо-спеціальною освітою, не працюючого, не одруженого, який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» з 24.02.2022 року на всій території України введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався.
Так, 09 лютого 2023 року, приблизно о 14 годині 26 хвилин, ОСОБА_4 проходив поблизу домоволодіння АДРЕСА_2 та в цей момент у останнього виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), в умовах воєнного стану, яке знаходиться у приміщенні вказаного домоволодіння.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , перебуваючи у вказаний час та місці, де діючи умисно, повторно, таємно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи і бажаючи настання суспільно - небезпечних наслідків, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, через незачинену металеву хвіртку, шляхом вільного доступу, незаконно потрапив на територію вищевказаного домоволодіння.
Таким чином, ОСОБА_4 утримуючи викрадене майно, покинув місце вчинення злочину та розпорядився ним в подальшому на власний розсуд, спричинивши потерпілому ОСОБА_6 матеріальну шкоду на суму 1424 гривні 05 копійок.
Умисні дії ОСОБА_4 , кваліфіковано за ч.4 ст.185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану.
Крім того, 16 лютого 2023 року, приблизно о 18 годині 36 хвилин, ОСОБА_4 знаходився у приміщенні аптеки «Подорожник», що належить ТОВ «Подорожник Дніпро», яка розташована за адресою: вул. Гетьманська, 38,м. Новомосковськ, Дніпропетровської області. В цей момент у останнього виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), в умовах воєнного стану, яке знаходиться у приміщенні вказаної аптеки.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , перебуваючи у вказаний час та місці, знаходячись поблизу приміщення вказаної аптеки, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, усвідомлюючи протиправність своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно - небезпечних наслідків, діючи таємно, шляхом вільного доступу взяв з прилавку крем-бустер для обличчя Філфрі з вітаміном С в кількості 2 одиниці вартістю 419 гривень кожен, сироватку для обличчя Філфрі з екстрактом рози вартістю 399 гривень, після чого, поклав викрадене майно до кишень своєї куртки.
Після чого, ОСОБА_4 утримуючи викрадене майно, покинув місце вчинення злочину та розпорядився ним в подальшому на власний розсуд, спричинивши ТОВ «Подорожник Дніпро» матеріальну шкоду на суму 1237 гривень.
Зазначені умисні дії ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковано за ч.4 ст.185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану.
31.03.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.
В обґрунтування заявленого клопотання стороною обвинувачення зазначено, що встановлені під час досудового розслідування обставини та зібрані докази, свідчать про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185 КК України.
Враховуючи особу підозрюваного, слідчий вважає наявним ризик, визначений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчиняти інші кримінальні правопорушення.
З урахуванням наявності вказаного ризику забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання вказаного ризику, на думку слідчого, можливо лише застосуванням до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть достатньою мірою обмежити свободу його пересування.
Під час судового розгляду прокурор підтримав надане до суду клопотання та попросив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував проти заявленого клопотання, мотивуючи свою тим, що він потребує планового повторного оперативного втручання ока, після отриманої травми.
Вислухавши позицію учасників судового розгляду, перевіривши матеріали клопотання, дослідивши надані докази суд виходить з такого.
31.03.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.
Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним положенням цієї статті.
Статтею 178 КПК України визначено обов`язок суду, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінити в сукупності всі обставини вчинення підозрюваним кримінального правопорушення та особу підозрюваного.
Враховуючи зібрані органом досудового розслідування та надані суду докази, зокрема: протокол прийняття заяви від 10.02.2023 року; протокол огляду місця події від 10.02.2023 року; протокол огляду предмету від 23.02.2023 року; протокол допиту потерпілого ОСОБА_6 від 23.02.2023 року; постанову про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 23.02.2023 року; протокол огляду відеозаписів від 23.02.2023 року; протокол додаткового допиту потерпілого ОСОБА_6 від 29.03.2023 року; протокол пред`явлення речей для впізнання з потерпілим ОСОБА_6 від 29.03.2023 року; протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 27.02.2023 року; протокол огляду речей від 28.02.2023 року; постанову про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 28.02.2023 року; протокол огляду відеозаписів від 29.03.2023 року; постанову про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 29.03.2023 року; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 28.02.2023 року; протокол огляду речей від 28.02.2023 року; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідком ОСОБА_9 від 30.03.2023 року; протокол прийняття заяви від ОСОБА_10 від 17.02.2023 року; протокол огляду місця події від 17.02.2023 року; постанову про залучення в якості представника потерпілого від 29.03.2023 року; постанову про залучення в якості потерпілого від 29.03.2023 року; протокол допиту представника потерпілого від 29.03.2023 року; протокол огляду речей від 08.03.2023 року; постанову про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 19.03.2023; протокол огляду відеозаписів від 29.03.2023 року; протокол попиту свідка ОСОБА_11 від 08.03.2023 року; протокол огляду речей від 8.03.2023 року; постанову про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 08.03.2023 року; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 29.03.2023 року; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 29.03.2023 року; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідком ОСОБА_12 від 29.03.2023 року, слідчий суддя вважає на підставі ст. 178 КПК України їх вагомими та обґрунтованими.
У відповідності до рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Фокс, Камбел і Харлі проти Сполученого Королівства», вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Тому слідчий суддя вважає, що існують всі підстави вважати підозру обґрунтованою.
Стосовно ризику, визначеного п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя погоджується з позицією слідчого, підтриманою прокурором, щодо імовірності його виникнення, з огляду на особу правопорушника, те, що ОСОБА_4 будучи особою раніше судимою, під час строку випробування за попереднім вироком суду обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Крім того відносно нього наявне ще одне кримінальне провадження, яке знаходиться в провадженні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області. За таких обставин він може продовжувати скоювати злочини.
При обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено той факт, що інші, більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризику, зазначеному у клопотанні та визнаному слідчим суддею доведеним.
Слідчий суддя враховує відсутність стійких соціальних зв`язків у підозрюваного, враховуючи його сімейний стан, неможливість проживання за зареєстрованим місцем мешкання, водночас враховує також і вагомість наданих в обґрунтування клопотання доказів, вік та стан здоров`я підозрюваного, які не вказують на неможливість застосування запобіжного заходу, про який просить слідчий, те, що дії, які інкримінуються підозрюваному, мають виняткову суспільну небезпечність, оскільки ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчинені корисливого кримінального правопорушення. Означене є беззаперечною підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Крім того, слідчий суддя при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленому ризику, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Пунктом 2 частини 5 статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України надає можливість у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних відповідно.
З урахуванням обставин кримінальних правопорушень, які інкримінується ОСОБА_4 , майнового і сімейного стану обвинуваченого, враховуючи ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на підставі п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, суд вважає за необхідне визначити заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 208 000 грн. і вважає, що саме такий розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177-178, 184, 185, 199, 201, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Дніпропетровськ, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 02 червня 2023 року включно у ДУ «Дніпровська установа виконання покарань №4».
Копію ухвали суду надати підозрюваному ОСОБА_4 та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Визначити заставу у вигляді 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 208 000,00 (двісті вісім тисяч) гривень 00 копійок, які можуть бути внесені підозрюваним або заставодавцем на відповідний рахунок до спливу терміну тримання під вартою.
Роз`яснити, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у визначеному слідчим суддею розмірі протягом дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При внесенні суми застави у визначеному слідчим суддею розмірі, підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.
У разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покласти наступні обов`язки:
1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;
2) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або місяця роботи;
3) прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади, документи що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у цій ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі установи, де перебуватиме підозрюваний.
З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього цією ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1