Справа № 201/2372/23
Провадження № 1-кс/201/812/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2023 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

у складі слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчої ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська в м.Дніпрі клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу 2 управління(з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях підполковника юстиції ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0005870, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.10.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Лисичанськ Луганської області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , громадянки України, раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий в ОВС слідчого відділу 2-го управління (з дислокацією у м.Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях підполковник юстиції ОСОБА_4 звернулася до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні злочину передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилався на те, що слідчим відділом 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0005870 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.10.2022, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що з 08 серпня 2022 року, громадянка України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебуваючи на тимчасово окупованій території - в м. Лиман, Донецької області, діючи умисно, реалізуючи свій злочинний умисел, з метою встановлення та утвердження тимчасової окупації частини території України, підтримки рішень та дій держави-агресора, збройних формувань, окупаційної адміністрації держави-агресора, співпраці з державою-агресором, збройними формуваннями та окупаційною адміністрацією, добровільно надала згоду та зайняла т.зв. керівну посаду «начальника отдела персонифицированного учета Управления труда и социальной защиты населения администрации города Красный Лиман Донецкой народной республики», розташованого за адресою: Донецька область, м. Лиман, вул. Незалежності, буд. 46, створену на тимчасово окупованій території окупаційною адміністрацією Російської Федерації, яку обіймала до початку активної фази деокупації м. Лиман Донецької області, тобто до 09.09.2022.

На займаній посаді ОСОБА_5 за вказівками «И.о.начальника Управления труда и социальной защиты населения администрации города Красный Лиман Донецкой народной республики», відносно якої обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0005474 від 04.10.2022 року, за ч. 5 ст. 111-1 КК України направлено до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська для розгляду по суті, виконувала наступні функції:

-організовувала та контролювала робочий процес очолюваного відділу;

-складала посадові інструкції спеціалістів та положення очолюваного відділу;

-надавала підпорядкованому їй «главному специалисту отдела персонифицированного учета Управления труда и социальной защиты населения администрации города Красный Лиман Донецкой народной республики» нормативні документи (положення, інструкції) щодо діяльності «отдела персонифицированного учета» для ознайомлення;

-надавала вказівку підпорядкованому їй працівнику та особисто приймала участь у складані розпорядження т.зв. «председателя администрации г. Красный Лиман Донецкой народной республики» про створення комісій зі спірних питань щодо виплати компенсацій за вугілля;

-надавала вказівку підпорядкованому їй працівнику допомагати «специалистам отдела приёма граждан УТСЗН администрации г. Красный Лиман ДНР» приймати заяви щодо отримання матеріальної допомоги;

-здійснювала реєстрацію заяв від місцевих мешканців м. Лиман Донецької області щодо отримання матеріальної допомоги;

-здійснювала підготовку робочих приміщень у будівлі УПСЗН за адресою: Донецька область, Краматорський район, м. Лиман, вул. Л. Українки, буд. 20А;

-разом з іншими начальниками відділів (відносно яких проводиться досудове розслідування в інших кримінальних провадженнях) та начальником «УТСЗН администрации г. Красный Лиман ДНР» приймала участь у навчаннях щодо організації роботи відповідних відділів «УТСЗН», які проводили представники т.зв. «УТСЗН администрации г. Енакиево ДНР» у м. Єнакієве Донецької області.

За виконання своїх обов`язків на т.зв. керівній посаді «начальника отдела приёма граждан Управления труда и социальной защиты населения администрации города Красный Лиман Донецкой народной республики» ОСОБА_5 отримала заробітну платню в розмірі 21000 рублів готівкою.

Таким чином, слідчим зазначено, що у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 111-1 КК України за викладених обставин підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у колабораційній діяльності, тобто у добровільному зайняті громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих або адміністративно-господарських функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

27.02.2023 ОСОБА_5 була затримана в порядку ст.ст. 208, 615 КПК України.

27.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст. 111-1 КК України.

Слідчий вважає обґрунтованою підозру у вчиненні інкримінованого злочину повністю, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, в їх сукупності, а саме: протоколами допиту свідків ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 ; ОСОБА_9 ; ОСОБА_10 ; ОСОБА_11 ; ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 ; протоколами впізнання свідків ОСОБА_9 ; ОСОБА_10 ; ОСОБА_11 ; ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 ; протоколами оглядів Інтернет ресурсів; протоколом затримання ОСОБА_5 та іншими матеріалами кримінального провадження.

Крім того, слідчий зазначає, що існують ризики визначені ч. 1, 3, 5 ст. 177 КК України, а саме: підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Так, підозрювана ОСОБА_5 спроможна:

1) Переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду: враховуючи, що ОСОБА_5 згідно із ст. 12 КК України підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти основ національної безпеки України, за який законом передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна, або без такої.

Так відповідно до відповіді на доручення слідчого №78/2/31/3-109 від 23.02.2023 року досудовим розслідуванням встановлено, що громадянка ОСОБА_5 має намір залишити територію України з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

2) Знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення: підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, що стосуються обставин вчинення кримінального правопорушення, тобто речі, які можуть бути знайдені та визнані у встановленим законом порядку речовими доказами у справі, або стосовно злочинів про які органами досудового розслідування не розпочато досудове розслідування;

3) Незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні. Так орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_5 в подальшому може як у спосіб погроз, підкупу, вмовлянь незаконно впливати на свідків, оскільки їх показання мають ґрунтовне значення, а також інших осіб, які на даний час ще не надали органу досудового розслідування покази у кримінальному провадженні, однак їм можливо відомі обставини скоєння злочину.

4) Вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, слідчим вказано, що менш суворий запобіжний захід ніж тримання під вартою не може бути обраний відносно підозрюваної, а тому просить застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваної без визначення розміру застави.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали клопотання, на його задоволенні наполягали.

Підозрювана в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання сторони обвинувачення посилаючись на те, що не збирається нікуди тікати та виїжджати за межі країни, через що просила обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Свою вину вона визнає, однак вказує, що мала намір працювати на окупаційну владу лише місяць. Зазначила, що має родину, а тому просила не обирати найсуворіший запобіжний захід.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, значив про можливість обрання підозрюваній запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою.

Вислухавши думку учасників, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявленого клопотання з таких підстав.

Відповідно до ч.2ст.177КПК України однією зпідстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0005870 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.10.2022, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

27.02.2023 ОСОБА_5 була затримана в порядку ст.ст. 208, 615 КПК України.

27.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст. 111-1 КК України.

Також встановлено, що стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваної ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою отримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

При цьому, обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто. Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, долученими доказами, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є підтвердженою.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1статті 177 КПК(частина 2статті 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Суд вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваною, оскільки остання підозрюється у вчиненні тяжкого злочину і розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування, тим паче на початкових його етапах, коли розкриття злочину найбільш ефективне.

Доходячи до висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Інші ризики в судовому засіданні прокурором не доведені.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому відносно підозрюваної може бути обрано запобіжний захід.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

24 лютого 2022 року указом Президента України № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, тому необхідно взяти до уваги, що ОСОБА_5 вчинила злочин, під час воєнного стану.

Крім того, відповідно до ч.6ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2,258-258-5,260,261,437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених устатті 177цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом єтримання під вартою.

Вирішуючи питання про вид запобіжного заходу суд враховує дані про особу підозрюваної, яка не судима, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти основ національної безпеки України, скоєний у воєнний час. Також суд враховує вид та ступінь встановлених ризиків, тяжкість злочину, обстановку в якій вчинено злочин, а саме, воєнний стан, який продовжується, суспільну небезпечність злочину, які підвищена з огляду на контекст у якому його вчинено, вимоги ч. 6 ст. 176 КПК України, яка передбачає можливість застосування єдиного запобіжного заходу у даному випадку у виді тримання під вартою, що в своїй сукупності свідчить про обґрунтованість клопотання слідчого та необхідність його задоволення.

У відповідності дост. 219 КПК України досудове розслідування може бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

В подальшому згідно з ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 3ст. 115 КПК України при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. Відповідно до ч. 5 ст. 115 КПК України, при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою.

Тому, оскільки ОСОБА_5 фактично затримана 27.02.2023 о 10:10 годині, їй повідомлено про підозру 27.02.2023, то досудове розслідування має бути закінченим до 27.04.2023 року, а тому саме до цього строку в межах 60 днів слідчий суддя може застосувати запобіжний захід, тобто до 27 квітня 2023 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2,258-258-5,260,261,402-405,407,408,429,437-442КК України.

Оскільки інкриміноване підозрюваній кримінальне правопорушення входить до вищевказаного переліку, розмір застави слідчий суддя не визначає, оскільки застосування застави не відповідатиме тяжкості та характеру вчиненого злочину.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 369-372, 376, 395, 615 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях підполковника юстиції ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0005870, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.10.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, строком до 60 днів, тобто до 27 квітня 2023 року включно.

Встановити, що датою закінчення дії цієї ухвали щодо тримання підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою є 27 квітня 2023 року включно.

Ухвала, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, що тримається під вартою - протягом того ж строку з моменту отримання нею її копії.

Повний текст ухвали суду складений і оголошений о 15.10 годині 02 березня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1