Харківський районний суд Харківської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2022 року

смт Покотилівка Харківської області

Справа № 635/2027/22

Провадження № 1-кс/635/410/2022

Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №60001029 від 26 грудня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України про арешт майна,

УСТАНОВИВ:

28 грудня 2022 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №60001029 від 26 грудня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України про арешт майна.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що в провадженні перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001029 від 26 грудня 2022 року, за фактом нанесення умисного тілесного ушкодження.Під час досудового розслідування встановлено, що 26.12.2022 року до ЧЧ ВП №3 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , наніс ножове проникаюче поранення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в результаті чого, останню доставлено до лікарні.

26.12.2022 року у період часу з 17:41 години до 19:15 години було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , де у одноповерховому житловому будинку було виявлено та вилучено: 2 недопалки цигарок, скляна чарка прозорого кольору, кухонний ніж з рукояткою темного кольору на якому мається нашарування речовини бурого кольору, кухонний ніж з рукояткою жовтого кольору, мобільний телефон ТМ «Samsung», чорного кольору, футболка рожевого кольору, на поверхні якої мається нашарування РБК, змив РБК на марлевому тампоні з поверхні підлоги.

Прокурор вважає, що з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів та подальшого проведення експертних досліджень, необхідно накласти арешт на майно та позбавити права на відчуження, розпорядження та користування майном, власника, та інших осіб, які фактично користувалися зазначеним майном, для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, використання тощо.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився надавши заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Власник майна у судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином про дату та час судового засідання, причини своєї неявки суду не повідомив.

Згідно частини 1 статті 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому засіданні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням частини 4 статті 107 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступних висновків

Згідно статті 3 КПК України, слідчий суддя здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Клопотання про арешт майна подане з додержанням вимог статті 171 КПК України.

Згідно з частиною 1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

На підтвердження клопотання надано копії матеріалів кримінального провадження.

Вищевказані докази у своїй сукупності доводять обґрунтованість поданого клопотання про арешт майна, з врахуванням мети застосування заходів забезпечення кримінального провадження та кваліфікації кримінального правопорушення, за яким здійснюється кримінальне провадження.

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження(стаття 131 КПК України).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з частиною 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з частиною 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З витягу Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001029 від 26 грудня 2022 року щодо кримінального провадження вбачається, що 26 грудня 2022 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України (а.с.4).

Відповідно до постанови про визнання речовими доказами та передачу їх на зберігання від 26 грудня 2022 року(а.с.16-17) вбачається, що предмети, які були вилучені 26 грудня 2022 року в ході огляду домоволодіння, яке знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , а саме 2 недопалки цигарок, скляна чарка прозорого кольору, кухонний ніж з рукояткою темного кольору на якому мається нашарування речовини бурого кольору, кухонний ніж з рукояткою жовтого кольору, мобільний телефон ТМ «Samsung», чорного кольору, футболка рожевого кольору, на поверхні якої мається нашарування РБК, змив РБК на марлевому тампоні з поверхні підлоги були визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001029 від 26 грудня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України.

Визначено місце зберігання вказаних речових доказів - відділ поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області.

З протоколу огляду (а.с.12-14), вбачається, що 26 грудня 2022 року в період 17:41 до 19:15 год. слідчим ОСОБА_6 було проведено огляд домоволодіння, яке знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №319180015(а.с.32-33) житловий будинок з господарчими будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_7 .

Згідно поштового відправлення №5027(а.с.30) слідує, що вищевказане клопотання про проведення огляду було направлено на адресу суду 29 грудня 2022 року.

Суд враховує доводи прокурора, що необхідність арешту зазначеного в клопотанні тимчасово вилученого майна: 2 недопалки цигарок, скляна чарка прозорого кольору, кухонний ніж з рукояткою темного кольору на якому мається нашарування речовини бурого кольору, кухонний ніж з рукояткою жовтого кольору, мобільний телефон ТМ «Samsung», чорного кольору, футболка рожевого кольору, на поверхні якої мається нашарування РБК, змив РБК на марлевому тампоні з поверхні підлоги шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування ним є обґрунтованою, оскільки є підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, вищевказані предмети мають значення для досудового розслідування, визнані речовими доказами у кримінальному проваджені, а також можуть бути необхідним судовим експертам для проведення експертизи.

Відповідно до частини 1 статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Метою накладання арешту на майно, зазначене у клопотанні, є збереженням речових доказів, а саме запобігання їх приховування, зникнення, втрати, знищення або перетворення, відчуження.

Підставою для арешту майна є те, що наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, що зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, враховуючи завдання кримінального провадження, з метою недопущення приведення до зникнення, втрати або пошкодження тимчасово вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, суд дійшов висновку про необхідность накладення арешту на майно.

Щодо вимоги прокурора про визначення місця зберігання майна, суд зазначає наступне.

Згідно частини 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з частини 2 статті 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється згідно «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104.

З системного аналізу вищевказаних нормативних актів слідує, що визначення місця зберігання речових доказів на стадії досудового розслідування належить до виключної компетенції органів досудового розслідування, а слідчий суддя здійснює лише судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, тому вимога прокурора в цій частині не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 98, 100, 131-132, 170-173, 175 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №60001029 від 26 грудня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на предмети, які були вилучені під час огляду місця події 26 грудня 2022 року, а саме: 2 недопалки цигарок, скляна чарка прозорого кольору, кухонний ніж з рукояткою темного кольору на якому мається нашарування речовини бурого кольору, кухонний ніж з рукояткою жовтого кольору, мобільний телефон ТМ «Samsung», чорного кольору, футболка рожевого кольору, на поверхні якої мається нашарування РБК, змив РБК на марлевому тампоні з поверхні підлоги, шляхом встановлення заборони користування, розпорядження та відчуження вказаного майна.

В іншій частині клопотання- відмовити.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня надіслати прокурору Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 та власнику майна.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_8