печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_2,

за участю секретаря ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_4, подане в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000607 від 14.05.2021, -

Учасники судового провадження:

особа, яка звернулась із клопотанням - адвокат ОСОБА_5, прокурор ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В :

07.10.2022 адвокат ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_1 звернулися до слідчого суддіПечерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2022 у справі № 757/20418/22-к в рамках кримінального провадження № 0000607 від 14.05.2021.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що вказаною ухвалою було накладено арешт на ікони дерев`яні та в дерев`яній оправі в кількості 42 шт., пристрій для гравіювання, битки для чеканки номерів, плотер для термопакування, рулон плівки для плотера, косметичку з виробами із металу жовтого кольору орієнтовною вагою 800 гр., кліше «Синдикат Україна*50 г*Золото*999*Кредитка спілка», які вилучено під час проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , проведеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 22.07.2022.

Зазначає, що арешт накладено необґрунтовано, а тому вважає, що він підлягає скасуванню.

Особа, яка звернулась із клопотанням в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просив скасувати арешт з наведених у ньому підстав.

Прокурор в судовому засіданні щодо вимог клопотання заперечував, просив відмовити у задоволенні клопотання так як підстави, які слугували для накладення арешту не відпали, арешт накладено обґрунтовано, а потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права особи.

Вислухавши пояснення учасників судового провадження, вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000607 від 14.05.2021 за ч. 3 ст. 28 ст. 198, ч. 3 ст. 209, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2022 у справі № 757/20418/22-к накладено арешт на ікони дерев`яні та в дерев`яній оправі в кількості 42 шт., пристрій для гравіювання, битки для чеканки номерів, плотер для термопакування, рулон плівки для плотера, косметичку з виробами із металу жовтого кольору орієнтовною вагою 800 гр., кліше «Синдикат Україна*50 г*Золото*999*Кредитка спілка», які вилучено під час проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , проведеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 22.07.2022.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у заявника права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

При цьому, у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання встановлено, що постановою слідчого ікони дерев`яні та в дерев`яній оправі в кількості 42 шт., пристрій для гравіювання, битки для чеканки номерів, плотер для термопакування, рулон плівки для плотера, косметичку з виробами із металу жовтого кольору орієнтовною вагою 800 гр., кліше «Синдикат Україна*50 г*Золото*999*Кредитка спілка», які вилучено під час проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 - визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2022 задовольняючи клопотання прокурора про накладення арешту на майно, слідчий суддя виходив з того, що арешт необхідний з метою збереження речових доказів, оскільки належні ОСОБА_1 речівідповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом у порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтею 92 КПК України визначено, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених ч. 2 цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого; обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом (ч.ч. 1, 2 ст. 22 КПК України).

При цьому, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26.06.2008 зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Вказані норми кримінального процесуального законодавства та відповідна практика Європейського суду з прав людини, вказує, що особі, яка звертається із клопотанням до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Так, виходячи із тих питань, які відносяться до компетенції слідчого судді, при дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту майна слідчим суддею встановлено, що достатніх доказів в його обґрунтування не надано, оскільки сторона заявника при зверненні до суду не довела обставин, на які посилається у своєму клопотанні, адже долучені документи в своїй сукупності не доводять обґрунтованості заявлених вимог про скасування арешту та не спростовують мети його застосування.

Зважаючи на викладене, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини того, що досудове розслідування триває, потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна не відпала, а заявниками не доведено, що арешт накладено необґрунтовано, приходжу до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 22, 26, 106, 92, 98, 167, 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_4, подане в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000607 від 14.05.2021 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_2