Провадження 1-кп/387/71/22
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду

08 квітня 2022 року смт Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області в складі :

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченої ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області кримінальне провадження зареєстроване у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000104 від 24.06.2021, яке 07 лютого 2022 року надійшло з Добровеличківського відділу Новоукраїнської окружної прокуратури Кіровоградської області за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с.Липняжка Добровеличківського району Кіровоградської області, проживає за адресою

АДРЕСА_1 , громадянка України, освіта повна вища, не одружена, працює на посаді техніка Добровеличківського РЕМ ПрАТ "Кіровоградобленерго", раніше не судима,-

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1, 2 ст.190 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області 07 лютого 2022 року надійшов обвинувальний акт зареєстрований у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000104 від 24.06.2021 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст.190 КК України.

Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 07 лютого 2022 року призначено підготовче судове засідання.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні просила постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає. Просила здійснювати судовий розгляд за участі прокурора, захисника, потерпілої особи та обвинуваченої. Крім того просила проводити судовий розгляд кримінального провадження з прийняттям до розгляду цивільного позову.

Захисник та обвинувачена в підготовчому судовому засіданні підтримали позицію прокурора щодо можливості призначення кримінального провадження до судового розгляду та витребування досудової доповіді. Водночас заперечували щодо прийняття до розгляду цивільного позову прокурора.

Заслухавши думки учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду з таких підстав: кримінальне провадження підсудне Добровеличківському районному суду Кіровоградської області; підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України не встановлено; клопотань про зміну чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження від учасників судового провадження та угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст.ст. 468-475 КПК України до суду не надходило.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

Відповідно до ч.2 ст. 314-1 КПК України досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Враховуючи, що відповідно до ст.19 Закону України «Про пробацію» права, обов`язки, відповідальність, правовий та соціальний захист персоналу органу пробації визначаються Законом України «Про Державну кримінально-виконавчу службу України» та цим Законом, складання досудової доповіді необхідно доручити Новоукраїнському РС №1

філії ДУ "Центр побації в Кіровоградській області".

У підготовчому судовому засіданні будь-яких клопотань, які б перешкоджали призначенню судового розгляду не заявлено.

Водночас в матеріалах кримінального провадження, що надійшли до суду є цивільний позов заявлений процесуальним прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_6 , поданого в інтересах держави в особі Добровеличківської селищної ради до ОСОБА_5 про відшкодування завданої кримінальним правопорушенням майнової шкоди. В підготовчому судовому засіданні прокурор просила прийняти вказаний цивільний позов до розгляду в кримінальному провадженні.

Разом з тим суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Пункт 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом, також в інтересах громадян, які через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права.

Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених частиною четвертою статті 25 Закону України «Про прокуратуру». Для представництва інтересів громадянина в суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва.

Згідно зі ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.

Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Офісу Генерального прокурора або обласної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц Велика Палата Верховного Суду дійшла таких висновків щодо застосування норм права: - прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган, а також у разі його відсутності. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци перший, другий частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»); -наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідний компетентний орган. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва, прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (абзаци перший - третій частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»); - прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, у чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає компетентний орган. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача; - оскільки повноваження органів влади, зокрема й щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень у компетентного органу здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах; - якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність компетентного органу, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу. Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 зазначається, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У рішенні від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Також Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для залишення позову без розгляду (п. 54 Постанови).

Відтак, звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Добровеличківської селищної ради суперечить вимогам законодавства, що регулює вказані правовідносини.

Крім цього, прокурором не обґрунтовано право на звернення до суду в інтересах Добровеличківської селищної ради, не надано доказів того, що про порушення прав держави в особі селищної ради було відомо і, не зважаючи на це, цей орган не звернувся з позовом до суду у розумний строк.

Отже, прокурор не обґрунтувала наявності визначених законодавством підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді, зокрема не доведено, що компетентний орган, чиї інтереси бажає представляти прокурор як позивача, не здійснює своїх повноважень щодо захисту інтересів держави.

Згідно з ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Отже, враховуючи, що прокурор не мав права звертатись з даним позовом до суду, суд повертає його.

Заслухавши думки учасників кримінального провадження щодо можливості призначення судового розгляду та необхідності складання досудової доповіді, з`ясувавши їх позицію з питань, визначених у ч.2,3 ст. 315 КПК України, керуючись ч. 5 ст. 28, ст.ст. 107, 110, 128, 314-316 КПК України суд, -

П О С Т А Н О В И В :
Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1, 2 ст.190 КК України на 08 годину 30 хвилин 08 червня 2022 року в залі засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області (27000, Кіровоградська область, смт. Добровеличківка, вулиця Центральна 119).

Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

На судовий розгляд викликати прокурора, захисника, представника потерпілої особи, обвинувачену.

Доручити Новоукраїнському РС №1 філії ДУ "Центр побації в Кіровоградській області" скласти та подати до суду до 18 травня 2022 року досудову доповідь щодо обвинуваченої ОСОБА_5 .

Роз`яснити обвинуваченій, що їй надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді. Участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді.

Цивільний позов процесуального прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , поданого в інтересах держави в особі Добровеличківської селищної ради до ОСОБА_5 про відшкодування завданої кримінальним правопорушенням майнової шкоди повернути прокурору.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Добровеличківського районного суду
Кіровогр адської області ОСОБА_8