Справа № 369/4894/22
Провадження №1-кс/369/827/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21.06.2022 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004245 від 10.07.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
17.06.2022 року до провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004245 від 10.07.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України
Клопотання обґрунтоване ти, що СВ Бучанського районного управління поліції ГУ НП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0004245 від 10.07.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.
Досудовим розслідуванням установлено, що 10.07.2018 о 10.30 год. до чергової частини Чайківського ВП Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області надійшло телефонне повідомлення від ОСОБА_8 , про те що невідомі особи перебуваючи, в легковому автомобілі АУДІ А-6, сірого кольору, спричинили тілесні ушкодження, у вигляді 4-х вогнепальних поранень для ОСОБА_9 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , при цьому викравши мобільний телефон «Віко», посвідчення водія на ОСОБА_9 , грошові кошти в сумі 200 доларів США.
Проведеним досудовим розслідуванням, було встановлено що до вчинення вище вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_4 , якому 31.07.2018 слідчим, за погодженням з прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.
Підозрюваним в даному кримінальному провадженні є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, уродженець смт. Томашпіль, Томашпільського району Вінницької області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимий.
Слідчий у поданому клопотанні вказує, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 , підтверджується зібраними у кримінальному проваджені доказами, зокрема: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_9 від 10.07.2018; протокол огляду місця події від 10.07.2018; протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 від 10.07.2018; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 24.07.2018; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 24.07.2018; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 24.07.2018 протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_9 від 23.07.2018; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_10 від 23.07.2018; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_11 від 23.07.2018, протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_12 від 23.07.2018, та інші матеріалами кримінального провадження в сукупності.
Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 за місцем проживання не перебував та ухилявся від явки до органу досудового розслідування. При цьому, ОСОБА_4 відразу зник з місця вчинення злочину, змінив місце проживання, що свідчить про те, що він переховується від органу досудового розслідування, чим перешкоджав слідству з метою уникнення в подальшому кримінальної відповідальності.
31.07.2018 повідомлено про підозру ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України
30.08.2018 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні зупинено у зв`язку із переховуванням підозрюваного ОСОБА_4
06.06.2019 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні відновлено для проведення досудового розслідування.
06.06.2019 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні зупинено у зв`язку із переховуванням підозрюваного ОСОБА_4
24.07.2019 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні відновлено для проведення досудового розслідування.
24.07.2019 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні зупинено у зв`язку із переховуванням підозрюваного ОСОБА_4
16.03.2020 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні відновлено для проведення досудового розслідування.
16.03.2020 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні зупинено у зв`язку із переховуванням підозрюваного ОСОБА_4
14.05.2022 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні відновлено для проведення досудового розслідування.
Відповідно п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України двох місячний строк досудового розслідування закінчується 09.06.2022.
15.05.2022 Києво-Святошинським районним судом Київської області обрано запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту в нічний час доби в період часу з 22.00 до 07.00 наступної доби, за адресою: АДРЕСА_3 , в межах строку досудового розслідування, до 14.06.2022 включно.
15.05.2022 Києво-Святошинським районним судом Київської області продовжено запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту в нічний час доби в період часу з 22.00 до 07.00 наступної доби, за адресою: АДРЕСА_3 , в межах строку досудового розслідування, до 09.07.2022 включно.
Санкція частини 2 статті 187 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі від семи до десяти років із конфіскацією майна. Відповідно до ст. 12 КК України, зазначене кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжких злочинів.
Окрім цього, підозрюваному ОСОБА_4 слідчим суддею Києво-Святошинського районного суду Київської області покладено обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КК України, а також обов`язки: не відлучатися зі свого місця проживання за адресою: АДРЕСА_3 в період часу з 22.00 до 07.00 наступної доби без дозволу слідчого, прокурора, суду; прибувати до слідчих та прокурорів у вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватись від спілкування із потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.
Однак, підозрюваний ОСОБА_4 підчас розгляду відносно нього запобіжного заходу навмисно надав неправдиву інформацію про місце свого проживання, вказавши адресу: АДРЕСА_4 , що є не достовірною, так як мною було здійснено виїзд, де встановлено відсутність такої адреси та пошуком встановлено адрес підозрюваного АДРЕСА_3 .
Також, підозрюваному ОСОБА_4 було вручено 31.05.2022 повістки про виклик для проведення слідчих дій на 03.06.2022, 06.06.2022, 07.06.2022, де останній не прибув, що підтверджується копією журналу запрошених та доставлених до Бучанського РУП ГУНП в Київській області.
Окрім цього, працівниками ГРПП Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснювався виїзд за місцем проживання з метою перевірки підозрюваного ОСОБА_4 , але останнього не було та він слідчого, прокурора не повідомив про залишення місця проживання, а також підстави.
Зокрема, ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що останній ухиляється від прибуття до органу досудового розслідування, переховувавсь від органу досудового розслідування, відтак, усвідомлюючи невідворотність реального покарання, і надалі буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності за злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років. (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст.177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_4 може впливати на свідків, потерпілого у кримінальному провадженні, необхідно зазначити наступне. Даний ризик обґрунтовується тим, що наразі існує ризик того, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може незаконно впливати на потерпілого та свідків, змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу, або використовуючи свої дружні відносини, змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань.
Такими своїми діями останній перешкоджає здійсненню досудового розслідування в розумні строки.
На підставі вище наведеного, слідчий просив слідчого суддю, змінити запобіжний захід та застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця смт. Томашпіль, Томашпільського району Вінницької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у арештному домі державної установи «Київський слідчий ізолятор» терміном на 60 діб та на підставі п. 1 ч. 4 ст. 184 КПК України, не визначати щодо підозрюваного ОСОБА_4 розмір застави.
Під час судового засідання прокурор Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримала та просила задовольнити в повному обсязі.
Підозрюваний ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні щодо зміни запобіжного заходу з домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою заперечували, просили у задоволенні клопотання відмовити.
Суд, вивчивши клопотання, додані до нього документи, заслухавши думку учасників процесу, дійшов наступного висновку.
Відповідно ч. 1 ст. 200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).
Згідно ч. ч. 1-2 статті 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.
В ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
З огляду на зазначені положення закону, слідчому судді під час вирішення клопотання про зміну запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 необхідно в межах доводів відповідного клопотання розкрити: 1) кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, та чи є підозра у вчиненні ОСОБА_4 інкримінуємих йому злочинів обґрунтованою; 2) ризики, які були заявлені стороною обвинувачення, та їх обґрунтованість; 3) обставини, які не були предметом судового розгляду під час застосування запобіжного заходу: обставини, що виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати; 4) чи є інші більш м`які запобіжні заходи, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.
Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа.
Досудовим розслідуванням установлено, що 10.07.2018 о 10.30 год. до чергової частини Чайківського ВП Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області надійшло телефонне повідомлення від ОСОБА_8 , про те що невідомі особи перебуваючи, в легковому автомобілі АУДІ А-6, сірого кольору, спричинили тілесні ушкодження, у вигляді 4-х вогнепальних поранень для ОСОБА_9 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , при цьому викравши мобільний телефон «Віко», посвідчення водія на ОСОБА_9 , грошові кошти в сумі 200 доларів США.
Проведеним досудовим розслідуванням, було встановлено що до вчинення вище вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_4 , якому 31.07.2018 слідчим, за погодженням з прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.
Щодо обґрунтованості підозри.
Вищезазначені обставини обумовлюють наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих йому кримінальних правопорушень на думку сторони обвинувачення, з чим слідчий суддя погоджується, виходячи з наступного.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.
Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.
За такого, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування відносно нього запобіжного заходу.
Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема, копіями наступних документів: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_9 від 10.07.2018; протоколом огляду місця події від 10.07.2018; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 10.07.2018; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 24.07.2018; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 24.07.2018; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 24.07.2018 протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_9 від 23.07.2018; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_10 від 23.07.2018; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_11 від 23.07.2018, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_12 від 23.07.2018, та інші матеріалами кримінального провадження в сукупності.
При цьому, як встановлено судовим розглядом клопотання та вбачається із досліджених слідчим суддею в судовому засіданні доказів у їх сукупності та взаємозв`язку, вони є достатніми для висновку, що внаслідок інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення могла бути заподіяна шкода охоронюваним законом інтересам.
В свою чергу, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Враховуючи вищевикладене, стороною захисту не зазначено обставин та не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричетність підозрюваного ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушеня, про яке йому повідомлено про підозру, або вказували на не обґрунтованість повідомленої підозри, оскільки, наявні в матеріалах, доданих до клопотання, докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».
Наявність ризиків, та їх обґрунтованість
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчим у клопотанні зазначено, що наявні ризики вчинення підозрюваним ОСОБА_4 дій, передбачених пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які виправдовують зміну підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу із домашнього арешту в нічний час доби на тримання під вартою, а саме:
Зокрема, ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що останній ухиляється від прибуття до органу досудового розслідування, переховувавсь від органу досудового розслідування, відтак, усвідомлюючи невідворотність реального покарання, і надалі буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності за злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років. (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст.177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_4 може впливати на свідків, потерпілого у кримінальному провадженні, необхідно зазначити наступне. Даний ризик обґрунтовується тим, що наразі існує ризик того, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може незаконно впливати на потерпілого та свідків, змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу, або використовуючи свої дружні відносини, змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань.
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчим у клопотанні зазначено, що наявні ризики вчинення підозрюваним ОСОБА_4 дій, передбачених пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які виправдовують зміну підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу із домашнього арешту в нічний час доби на тримання під вартою, а саме:1) ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду; 3) ризик незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Під час перевірки наявності ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 статті 177 КПК у кримінальному провадженні № 0004245 від 10.07.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України щодо підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду
Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду продовжує існувати, є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 (ч. 2 ст. 187 КК України), передбачає покарання у виді карається позбавленням волі на строк від семи до десяти років із конфіскацією майна.). Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.
Наведені вище обставини в сукупності дають підстави дійти висновку щодо продовження існування ризику ймовірного вчинення ОСОБА_4 дій, направлених на переховування від органу досудового розслідування або/та суду.
Щодо ризику незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).
За таких обставин ризик впливу на свідків та інших підозрюваних існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від таких осіб та дослідження їх судом.
За встановлених обставин вбачається, що ОСОБА_4 , у випадку направлення обвинувальних актів до суду та визнання його винуватості, може бути призначено виключно реальне покарання у вигляді позбавлення волі, наявність зв`язку та взаємообумовленості інкримінованих підозрюваним діянь обумовлює продовження існування ризику впливу ОСОБА_4 на інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві показання або відмовитися від їх надання задля уникнення від можливої кримінальної відповідальності.
Щодо обставин, що виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 ..
Слідчим суддею встановлено, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14.05.2022 у справі № 369/3795/22 до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби в період часу з 22 год 00 хв до 07 год 00 хв наступної доби за місцем проживання: АДРЕСА_4 , строком на два місяці, в межах строків досудового розслідування, до 14 червня 2022 року включно та покладено на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України,: не відлучатись зі свого місця проживання за адресою: АДРЕСА_4 в період часу з 22 год 00 хв до 07 год 00 хв наступної доби без дозволу слідчого, прокурора, суду; прибувати до слідчих та прокурорів у вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватись від спілкування із потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03.06.2022 у справі № 369/3795/22 виправлено описку в ухвалі слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14.05.2022 року по справі за №369/3795/22, вказавши у вступній, мотивувальній та резолютивній частинах ухвали суду адресу проживання ОСОБА_4 « АДРЕСА_3 » замість не вірно зазначеного « АДРЕСА_5 ».
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07.06.2022 у справі № 369/4401/22 продовжено запобіжний захід у вказаному кримінальному провадженні підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українцю, громадянину України, уродженцю смт. Томашпіль, Томашпільського району Вінницької області, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимому, у вигляді домашнього арешту в нічний час доби в період часу з 22.00 до 07.00 наступної доби, за адресою: АДРЕСА_3 , в межах строку досудового розслідування, а саме до 05.08.2022 р.
Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.
Прокурор в судовому засіданні, зазначаючи про необхідність застосування виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилався на ту обставину, що ефективно запобігти наведеним ризикам вчинення ОСОБА_4 дій, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, зважаючи на факт грубого порушення підозрюваним раніше застосованого більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, неможливо з огляду на характер зазначених ризиків.
Метою застосування запобіжного заходу, в тому числі й такого виняткового, як тримання під вартою, відповідно до положень ч. 1 ст.177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, існування яких прокурором доведено.
При виборі між кількома запобіжними заходами, слід перевірити чи можуть більш м`які запобіжні заходи запобігти ризикам, існування яких доведено прокурором.
Як вже встановлено в ході розгляду клопотання ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частини 2 статті 187 КК України, що відносяться до категорії тяжких злочинів карається карається позбавленням волі на строк від семи до десяти років із конфіскацією майна.
В свою чергу, вище встановлені обставини в сукупності дійсно дають підстави дійти висновку щодо продовження існування ризику ймовірного вчинення ОСОБА_4 дій, направлених на переховування від органу досудового розслідування або/та суду. Проте, запобігти вказаному ризику можливо шляхом покладання на підозрюваного певних обов`язків та застосуванням запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби, що певною мірою буде гарантією належної процесуальної поведінки підозрюваного на даній стадії кримінального провадження.
Отже, ризики, які встановленні слідчим суддею хоча і існують, проте враховуючи мету застосування запобіжного заходу, відсутні беззаперечні підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 в цьому кримінальному проваджені виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Враховуючи особу підозрюваного, який вперше притягається до кримінальної відповідальності, слідчий суддя вважає, що на даний час виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків буде забезпечено саме шляхом застосування до останнього менш суворого запобіжного заходу у виді домашнього арешту, оскільки стороною обвинувачення не доведено існування виняткових обставин для застосування найсуворішого запобіжного заходу до підозрюваного у виді тримання під вартою.
Частиною 4 ст. 194 КПК України встановлено, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 194 КПК України).
Таким чином, вважаю, що в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід відмовити, так як запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Керуючись статтями 177, 178, 194, 196, 200, 205, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004245 від 10.07.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1