Справа № 527/821/22
провадження № 1-кс/527/196/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 червня 2022 року слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000141 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02 червня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
02 червня 2022 року до суду надійшло клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000141 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02 червня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.
У своєму клопотанні дізнавач зазначив, що у провадженні сектору дізнання відділу№1 КРУП ГУ НП в Полтавській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 100141 від 02 червня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.
01.06.2022 року в с-ще Градизьк по вул. Київська було зупинено автомобілі КАМАЗ д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , 1959 р.н., в кузові якого виявлено розпиляні стовбури дерева породи дуб об`ємом 7 м3, та ЗІЛ ММЗ д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_6 , 1974 р.н., в кузові якого виявлено розпиляні стовбури дерева породи ясен об`ємом 5 м3, при перевірці документів на вантаж встановлено, що вони мають ознаки підробки.
01.06.2022 року в ході огляду місця події, в с-ще Градизьк Кременчуцьке р-ну, по вул. Київська, на узбіччі дороги, виявлено автомобіль ЗІЛ ММЗ, д.н.з. НОМЕР_2 . В кузові даного автомобіля знаходились розпиляні стовбури дерев породи дуб об`ємом близько 5 м. кубічних.
Після проведення огляду місця події автомобіль ЗІЛ ММЗ, д.н.з. НОМЕР_2 з вантажем розпиляних стовбурів дерева об`ємом 5 м. кубічних, вилучено до ВП №1 КРУП.
Досудовим розслідуванням встановлено, що автомобіль:
ЗІЛ ММЗ д.н.з. НОМЕР_2 , згідно свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_3 належить ОСОБА_7 , жителю АДРЕСА_1 , та перебуває в користуванні ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_2 .
В ході досудового розслідування було отримано документи на деревину яка знаходилась в кузові автомобіля, та дані документи містять ознаки підробки, а саме вантаж не відповіла заявленому в ТТН, відсутня мокра печатка.
Оскільки в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження виникла необхідність у накладенні арешту на майно: автомобіль ЗІЛ ММЗ д.н.з. НОМЕР_2 з вантажем розпиляних стовбурів дерева об`ємом 5 м.

У судове засідання дізнавач не з`явився, направив до суду клопотання, в якому просив проводити розгляд клопотання на за його відсутності, клопотання підтримував.

Власник майна у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Надаючи правову оцінку викладеним обставинам суд зазначає наступне.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучене під час огляду 01 червня 2022 року майно набуло статусу тимчасово вилученого майна.

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку, що автомобіль ЗІЛ ММЗ д.н.з. НОМЕР_2 не є засобом вчинення кримінального правопорушення, разом з тим, може буди доказом вчинення кримінального правопорушення, тому клопотання слідчого підлягає задоволенню частково.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131,132, 167, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000141 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02 червня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України задовольнити частково.
Накласти арешт на майно, вилучене 01.06.2022 року під час огляду місця події - в с-щі Градизьк, Кременчуцького р-ну, а саме:
- розпиляні стовбури дерева породи дуб об`ємом 5 м3, шляхом заборони власнику та володільцю користуватися майном із залишенням його на майданчику тимчасового тримання автомобілів відділу поліції №1 КРУП ГУНП в Полтавській області;
- автомобіль ЗІЛ ММЗ д.н.з. НОМЕР_2 з вантажем розпиляних стовбурів дерева об`ємом 5 м, який згідно свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_3 належить ОСОБА_7 , жителю АДРЕСА_1 , та перебуває в користуванні ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_2 шляхом заборони його відчуження власнику, володільцю, чи іншим особам без залишення на майданчику тимчасового тримання автомобілів відділу поліції №1 КРУП ГУНП в Полтавській області.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1