У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Ізмаїл, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2
у кримінальному провадженні №0002139 від 21.09.2022 за ч.1 ст. 115 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулась до слідчого судді з клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 .

Обґрунтовує своє клопотання тим, що слідчим відділом Солом`янського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0002139, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.09.2022, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що з 20.04.2022 року ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 винаймала квартиру у ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_2 та проживала разом з сином ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 .
18.09.2022 року приблизно о 21:00 годині ОСОБА_7 з метою отримання платні за оренду квартири, зайшла до ОСОБА_5 , що проживає за адресою: АДРЕСА_2 . Перебуваючи на кухні ОСОБА_5 розрахувалась з ОСОБА_7 , після чого остання почала оглядати квартиру та зробила ОСОБА_7 зауваження через те що їй не сподобався загальний стан квартири, через що, між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків виник конфлікт. Під час даного конфлікту у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на умисне позбавлення життя ОСОБА_7 .. Так, ОСОБА_5 , перебуваючи на кухні, реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою протиправного заподіяння смерті потерпілій, схопила пательню та нанесла один удар пательнею по голові ОСОБА_7 , а саме у ділянку черепної коробки, внаслідок чого остання впала обличчям на підлогу та померла.
Після чого, ОСОБА_5 перетягнула ОСОБА_7 до кімнати яка вже не подавала ознак життя, де загорнула її у килим що був на підлозі. В подальшому 19.09.2022 ОСОБА_5 з метою приховання тіла та уникнення відповідальності, найняла за 1000 гривень двох безхатченків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , для того щоб позбавитися килима з тілом ОСОБА_7 , пояснивши що у килимі собака яка померла при пологах. ОСОБА_9 та ОСОБА_10 які не знали, що у килимі, залишили його з тілом ОСОБА_7 у контейнері для сміття за адресою: АДРЕСА_3
Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними діями які виразилися у вчиненні умисного вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, вчинила кримінальне правопорушення передбачене ч.1 ст.115 КК України.

25.09.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Таким чином, є підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 вчинила особливо тяжкий злочин, який відповідно до ч.1 ст.115 КК України, карається позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцять років.

Так, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрювана ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливати на свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчиняти інше кримінальне правопорушення. Вказний ризик підтвердужуться тим, що підозрювана вчинила особливо тяжкий злочин, тому існує реальний ризик, що вона змінить місце свого проживання не повідомивши про це слідчі підрозділи, що ускладнить проведення досудового розслідування.

Слідчий зазначає, що вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п. п. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та її належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання, просила його задовольнити, мотивуючи тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, тому просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні підозрювана та захисник заперечували проти задоволення клопотання. Вважають, що підозра є необгрунтованою, прокурор не довів наявність ризиків передбачених ч. 1 ст.177 КПК України.

Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, вважаю що прокурором при розгляді клопотання було доведено обставини, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

25.09.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_5 .
Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити дане кримінальне правопорушення.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Відповідно до частини першої ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду клопотання наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема можливість переховування від слідства та суду, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , та суворість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою, що оцінено в сукупності із даними про особу підозрюваної; можливість незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою уникнення відповідальності.

Слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, оскільки у зв`язку із встановленням обґрунтованої підозри, суспільної небезпечності інкримінованого злочину, доведеністю існування передбачених ст. 177 КПК України ризиків, особи підозрюваної та конкретних обставин правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 контроль за поведінкою підозрюваної шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу є неможливим.

Відповідно до ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Таким чином, оскільки злочин, в якому обвинувачується ОСОБА_5 спричинив загибель людини, слідчий суддя приходить до висновку про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 193-194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 24 вересня 2022 року, до 22 листопада 2022 включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1