Справа №:755/4253/22
Провадження №: 1-кс/755/886/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" червня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000533 від 22.02.2022 року про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Орджонікідзе (м. Покров) Дніпропетровської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -
за участю:
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
в с т а н о в и в:

01 червня 2022 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві звернувся до суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .
Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 .
Клопотання обґрунтоване тим, що 21.02.2022 року приблизно о 22 годині ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 , спільно зі своїми знайомими ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , де разом вживали алкогольні напої.
Того ж дня приблизно о 23 годині 40 хвилин між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 на ґрунті раптово виниклих суперечностей з незрозумілих причин, на фоні вжитого алкоголю, назріла словесна перепалка, яка переросла в бійку, в ході якої обидва наносили один одному удари кулаками по обличчю, але оскільки ОСОБА_4 переважав у фізичній силі, ОСОБА_7 від ударів ОСОБА_4 падав на підлогу, але підводився та бійка між ними продовжувалася протягом декількох наступних хвилин.
В свою чергу, ОСОБА_8 намагалася втихомирити ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , і бійка між ними на деякий час була припинена, після чого ОСОБА_7 пішов в бік виходу з квартири.
У цей час ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, схопив зі столу кухонний ніж, свідомо бажаючи заподіяння смерті потерпілому та усвідомлюючи настання таких наслідків, наздогнав ОСОБА_7 та почав наносити вказаним ножем удари потерпілому в область голови, тулуба та кінцівок, зокрема по одному удару в область лівої щоки, лівої та правої руки, нижньої частини живота та ногу.
Після цього, коли потерпілий не міг чинити опору злочинним діям та знаходився лежачи на підлозі в безпорадному стані, впевнившись, що довів до кінця власний злочинний умисел, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник.
Завдяки злочинним діям ОСОБА_4 , направленим на позбавлення життя потерпілого ОСОБА_7 , та внаслідок отриманих ним тілесних ушкоджень, в короткий проміжок часу настала смерть останнього.
Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть № 021-572-2022, наданого КМКБ СМЕ, причиною смерті ОСОБА_7 є проникаюче колото-різане поранення живота з ушкодженням нижньої порожнистої вени.
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
22.02.2022 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: рапортом від 22.02.2022, протоколом обшуку від 22.02.2022, повідомленням КМКБ СМЕ від 22.02.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 22.02.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 22.02.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 22.02.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 22.02.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 22.02.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 22.02.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 22.02.2022, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_14 від 22.02.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 22.02.2022, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_15 від 22.02.2022, речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.
Також у клопотання слідчого, погодженого з прокурором, зазначено про наявність наступних ризиків, а саме:
- п. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі будучи обізнаним з санкцією статті яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років;
- п. 3 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі буде незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні;
- п. 4 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій;
-п. 5 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Крім цього, є достатні підстави вважати, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду актуальний й по теперішній час у зв`язку із тим, що перебування на волі підозрюваного ОСОБА_4 , який усвідомлюючи невідворотність, тяжкість та реальність покарання за вчинені злочини, надасть можливість уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.
На думку органу досудового розслідування, перелічені ризики повністю підтверджуються матеріалами кримінального провадження і обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_16 на даний час забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків і надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених ст. 2 КПК України, а саме: захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.
08.03.2022 року на підставі п. 3 ч. 1 ст. 615 КПК України постановою прокурора досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні зупинено.
13.04.2022 року постановою прокурора досудове розслідування було відновлено з зв`язку з необхідністю проведення процесуальних дій, зокрема розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного.
13.04.2022 року Дніпровським районним судом м. Києва ОСОБА_4 продовжено строк тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 12.06.2022 року включно.
13.04.2022 року на підставі п. 3 ч. 1 ст. 615 КПК України постановою прокурора досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні зупинено.
17.05.2022 року постановою прокурора досудове розслідування було відновлено з зв`язку з необхідністю проведення процесуальних дій.
Отже, вивчивши надані матеріали клопотання, вислухавши доводи прокурора, який підтримав клопотання та зазначив обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, підозрюваного та захисника, які заперечували проти задоволення клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Так, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри, оскільки останні підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити ці правопорушення.
Зазначене прямо узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, відображеною у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
Як вбачається із клопотання та було встановлено в судовому засіданні ОСОБА_4 раніше не судимий, не одружений, не має міцних соціальних зв`язків, не має офіційного джерела доходу, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, а тому суд вважає, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, і запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, в умовах воєнного стану не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Також, з моменту обрання судом відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою до теперішнього часу не з`явилися будь-які нові фактичні дані, які б свідчили, що обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням його під вартою, зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України (забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, зможе запобігти його спробам переховуватися від органів досудового розслідування чи вчинити інше кримінальне правопорушення).
Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, а тому вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого та продовжити підозрюваному ОСОБА_4 строк тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування.
Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя не знаходить підстав визначати розмір застави ОСОБА_4 , оскільки останній підозрюється у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини.
Керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-179, 193, 194 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000533 від 22.02.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, в межах строку досудового розслідування, а саме до 30 червня 2022 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя: