УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 квітня 2022 року

м. Київ
справа № 712/9154/17
провадження № 51-248впс18
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження №712/9154/17 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 255, частиною 4 статті 28, частиною 3 статті 209 Кримінального кодексу України (далі КК), з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:
До Верховного Суду у порядку статті 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання Черкаського апеляційного суду, за підписом голови суду, про направлення матеріалів кримінального провадження №712/9154/17 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 255, частиною 4 статті 28, частиною 3 статті 209 КК,з одного суду апеляційної інстанції до іншого.
Подання апеляційного суду обґрунтовано тим, що, згідно із протоколом та звітом неможливо провести автоматизований розподіл вищевказаного кримінального провадження через відсутність необхідної кількості суддів, які мають доступ або дозвіл до роботи з документами, що містять інформацію з обмеженим доступом.
До Верховного Суду також надійшли письмові пояснення адвоката ОСОБА_5 , у яких він підтримує подання Черкаського апеляційного суду від 04 лютого 2022 року. Крім того, повідомляє, що на теперішній час більшість учасників судового провадження проживають у місті Київ.
Перевіривши наведені у поданні доводи, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що подання Черкаського апеляційного суду не підлягає задоволенню з наступних міркувань.

Згідно з частиною 1 статті 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо: до початку судового розгляду виявилось, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; ліквідовано суд, або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.
Відповідно до вимог частиною 3 статті 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Із протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Черкаського апеляційного суду від 04 січня 2022 року вбачається, що розподіл справи не відбувся через відсутність необхідної кількості суддів для розподілу справи.
Штатна чисельність суддів Черкаського апеляційного суду складає 16 судді, фактично зайнятих посад 15 суддів, з них 4 судді, а саме: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 мають допуск до державної таємниці.
Судді ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_6 були виключені під час здійснення автоматичного розподілу зазначеного кримінального провадження на підставі статті 76 КПК, що підтверджується копіями ухвал Черкаського апеляційного суду від 03 червня 2020 року, 02 жовтня 2020 року, 05 квітня 2021 року та 27 липня 2021 року.
Отже, після автоматизованого розподілу судової справи повноважним для розгляду вказаного кримінального провадження є один суддя ОСОБА_9 .
Ухвалами Верховного Суду від 22 листопада 2021 року та від 20 грудня 2021 року подання Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 712/9154/17 стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , з одного суду апеляційної інстанції до іншого, залишені без задоволення.

Колегія суддів зазначає, що положеннями статті 125 Конституції України регламентовано, що судоустрій є Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.
Під час застосування правил спеціалізації суддів потрібно виходити з єдності правового статусу судді, що передбачає здійснення ним правосуддя в будь-якій справі, віднесеній до юрисдикції конкретного суду (за винятком випадків, що прямо передбачені законом).
Відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, для кожного судді може бути визначена більше, ніж одна спеціалізація. Визначення спеціалізації суддів у суді, в тому числі слідчих суддів, має забезпечити виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження через відсутність суддів відповідної спеціалізації.
Крім того, Положенням про автоматизовану систему документообігу суду (у редакції рішення Ради суддів України від 15 вересня 2016 року № 58) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.
Як вже було зазначено у Черкаському апеляційному суді фактично працює 15 суддів.
Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.
На думку Верховного Суду, інші судді судової палати з розгляду кримінальних справ не позбавлені можливості отримання доступу до державної таємниці, який врегульовано ст. 27 Закону України «Про державну таємницю». При цьому подання Черкаського апеляційного суду не містить обґрунтування щодо неможливості отримання цими суддями доступу до державної таємниці, а відсутність у них такого бажання не є належним виправданням того, що суд апеляційної інстанції не може розглядати матеріали кримінального провадження вказаної справи.
Відповідно до положень частини 5 статті 34 КПК України спори про підсудність між судами не допускаються.
Таким чином, посилання на неможливість автоматизованого розподілу справи між суддями через відсутність у суддів судової палати з розгляду кримінальних справ бажання отримати допуск до державної таємниці, у розумінні пункту 2 частини 1 статті. 34 КПК України, на думку Верховного Суду, не є достатніми підставами для висновку про неможливість утворення складу суду для судового розгляду вказаного кримінального провадження та його направлення з одного суду апеляційної інстанції до іншого.
Таким чином, Верховний Суд дійшов висновку про те, що в Черкаському апеляційному суді не вичерпано всіх можливостей для утворення належного складу суду для апеляційного розгляду матеріалів кримінального провадження № 712/9154/17, а подання не містить належного обґрунтування для направлення вказаного кримінального провадження до іншого суду апеляційної інстанції.
Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновку, що підстав для задоволення подання голови Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 712/9154/17, з одного суду апеляційної інстанції до іншого відсутні.
Керуючись ст. 34 КПК України, Верховний Суд
постановив:
Відмовити у задоволенні подання голови Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 712/9154/17 стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 209 КК України, з одного суду апеляційної інстанції до іншого.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3