Справа № 720/581/22
Провадження № 1-кс/720/87/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2022 року слідчий суддя Новоселицького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Новоселицького районного суду з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Новоселицького районного суду від 09 вересня 2021 року на акумуляторну батарею та грошові кошти мотивуючи тим, що вказані речі не мають відношення до кримінального провадження.
Вивчивши клопотання, оглянувши матеріали отримані з ВП № 6 (м. Новоселиця) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області та Новоселицького відділу Чернівецької окружної прокуратури доходжу наступного висновку.
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) "кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом".
Як свідчить аналіз практики ЄСПЛ щодо застосування ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у кримінально-процесуальному аспекті, «суд, котрий, відповідно до чинних положень національного права, не має повноважень судити підсудного, «не встановлений законом» у розумінні статті 6 п. 1» ( п. 41 «Richert v Poland»).
А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
КПК не містить прямої вказівки щодо визначення слідчого судді, який має розглядати клопотання про скасування арешту на майно.
В той же час, відповідно до положень ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
За змістом пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Одночасно, слід зазначити на суперечливість судової практики щодо визначення підсудності клопотань про скасування арешту майна.
Так, пленум ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ в абз. 3 п. 1 постанови "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" від 03.06.2016 р. № 5 обмовився, що власник чи інший володілець майна має право на звернення з клопотанням про скасування арешту до суду, що наклав арешт.
В той же час, у своїх постановах Верховний Суд зазначає, що з огляду на те що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України (ч. 1 ст. 1 КПК), то територіальна підсудність здійснення кримінального провадження визначається виключно кримінальним процесуальним законом, а саме положеннями ст. 32 КПК та ч. 2 ст. 132 КПК у випадку вирішення на підставі ухвали слідчого судді питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Тому, підсудність розгляду клопотань про скасування арешту майна слід визначити за судом, у межах територіальної юрисдикції якого перебуває орган досудового розслідування
Таким чином, системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.
Матеріалами справи встановлено, що ухвалою слідчого судді Новоселицького районного суду від 09 вересня 2021 року було задоволено клопотання слідчого СВ № 4 (м. Новоселиця) СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002344 від 06 вересня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України та накладено арешт на акумуляторну батарею та грошові кошти.
В той же час, з отриманих з ВП № 6 (м. Новоселиця) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області та Новоселицького відділу Чернівецької окружної прокуратури копій витягів з Єдиного реєстру досудових розслідувань слідує, що після накладення слідчим суддею вказаного арешту на майно кримінальне провадження № 0002344 від 06 вересня 2021 року було об`єднано із кримінальним провадженням № 0000117 від 31 серпня 2021 року, та досудове розслідування було доручено слідчому відділу Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області, яке зареєстровано по вул. Руській, № 183 м. Чернівці Чернівецької області, тобто поза межами територіальної юрисдикції слідчого судді Новоселицького районного суду Чернівецької області.
Крім цього, з копій витягів з Єдиного реєстру досудових розслідувань слідує, що об`єднане кримінальне провадження № 0000117 від 31 серпня 2021 року направлено до суду з обвинувальним актом 29 жовтня 2021 року.
В такому випадку, під час судового провадження клопотання про скасування арешту майна має розглядатися ні слідчим суддею, а судом, який розглядає кримінальне провадження (ч. 1 ст. 174 КПК України).
Частиною 6 статті 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.
Враховуючи наведене, доходжу висновку, що клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна слід повернути йому, що не позбавляє останнього права на звернення до слідчого судді, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, або до суду, який розглядає кримінальне провадження (у випадку якщо кримінальне провадження перебуває на стадії судового провадження).
З огляду на те, що постановлення слідчим суддею ухвали щодо повернення клопотання слідчого про арешт майна у зв`язку з недотриманням при поданні такого клопотання вимог ч. 2 ст. 132 КПК України (якщо воно не підлягає розгляду в цьому суді) не призводить ні до встановлення обмежень конституційних прав особи, ні до неможливості оскарження вже встановлених правообмежень, ані до перешкоджання здійсненню ефективного досудового розслідування чи кримінального провадження загалом, така ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку під час досудового розслідування.
Такий висновок зробила об`єднана палата Касаційного кримінального суду в складі Верховного Суду у постанові від 31 травня 2021 року, справа № 646/3986/19, провадження № 51-3335кмо20.
Керуючись ст.ст. 9, 32, 132, 170-174 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002344 від 06 вересня 2021 року повернути ОСОБА_2 .
Копію ухвали разом з клопотанням та доданими до нього матеріалами невідкладно надіслати заявнику, роз`яснивши йому право на звернення до слідчого судді, в межах територіальної підсудності якого знаходиться орган досудового розслідування, або до суду, який розглядає кримінальне провадження.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1