Справа № 296/4988/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
власника майна ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Житомирі матеріали клопотання прокурора Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_6 про накладення арешту на майно,-
В С Т А Н О В И В:

Прокурор Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням про накладення арешту на майно.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні зазначив, що не уповноважений підтримувати клопотання про накладення арешту на майно, яке подано до Корольовського районного суду м.Житомира, оскільки 23.08.2022 постановою прокурора відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_6 про зміну підслідності та доручення проведення досудового розслідування змінено підслідність та доручено проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000313 від 22.07.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.369-2, ч.1 ст.263 КК України, слідчому управлінню Головного управління Національної поліції в місті Києві; постанову та матеріали кримінального провадження направлено до Київської міської прокуратури для вжиття заходів щодо організації подальшого досудового розслідування, тому просить передати матеріали клопотання про накладення арешту на майно за підсудністю.

Власник майна ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, власника майна, захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається зі змісту постанови про зміну підслідності та доручення проведення досудового розслідування від 23.08.2022 прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_6 змінено підслідність та доручено проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000313 від 22.07.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.369-2, ч.1 ст.263 КК України, слідчому управлінню Головного управління Національної поліції в місті Києві; постанову та матеріали кримінального провадження направлено до Київської міської прокуратури для вжиття заходів щодо організації подальшого досудового розслідування.

Відповідно до ст.125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.
Згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом.
З метою якісної та чіткої роботи судової системи міжнародним і національним законодавством передбачено принцип спеціалізації судів.
Поняття "суд, встановлений законом" зводиться не лише до правової основи самого існування суду, але і дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.
Відповідно до положень ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно ч.2 ст.132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.
Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Нормами чинного КПК України також передбачено, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування (ч.7 ст.100, ч.2 ст.132, ч.1 ст.184, ч.1 ст.192, ч.2 ст.199, ч.1 ст.201, ч.3 ст.244), тому з урахуванням положень ч.6 ст.9 КПК України вірним є застосування зазначеного правила й до розгляду скарг, клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.
Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що, незважаючи на відсутність у статті 170 КПК України вказівки про підсудність, клопотання про накладення арешту на майно, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Аналогічна правова позиція викладена в інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-538/0/4-13 від 5 квітня 2013 року "Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження", згідно якого судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Крім того, згідно листа Верховного Суду №176/0/158-21 від 16.03.2021 року територіальна підсудність повинна визначатись за місцезнаходженням відповідного органу досудового розслідування Національної поліції, який має статус юридичної особи публічного права, або розташування його територіального (відокремленого) підрозділу (управління/відділу/відділення поліції), який такого статусу не має, до структури якого входить відповідний (відокремлений) орган досудового розслідування (управління/відділ/відділення поліції).
При вирішенні клопотання про накладення арешту на майно слідчий суддя враховує також правову позицію, яка викладена в ухвалі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного суду від 22.04.2020 №51-1901 впс 20, у якій зазначено, що чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.
Таким чином, застосовуючи аналогію зазначених процесуальних норм, якими унормовані питання підсудності при зверненні із клопотаннями про накладення арешту на майно під час досудового розслідування, які юрисдикційно знаходяться в інших районах, такі клопотання мають повертаються із роз`ясненням права на звернення до суду відповідної юрисдикції.
СУ ГУНП в місті Києві як орган досудового розслідування перебуває у межах територіальної юрисдикції Печерського районного суду міста Києва (адреса: 01601, м. Київ, вул. Володимирська, 15.).
При цьому стаття 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.
Враховуючи, що кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000313 від 22.07.2022, передано 23.08.2022 року до слідчого управління Головного управління Національної поліції в місті Києві, тому клопотання про накладення арешту на майно не підсудне слідчим суддям Корольовського районного суду м.Житомира та має розглядатися слідчими суддями місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а саме слідчими суддями Печерського районного суду міста Києва.
Згідно ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.
Таким чином, клопотання про накладення арешту на майно слід повернути прокурорам Київської міської прокуратури, які здійснюють процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000313 від 22.07.2022, для усунення недоліків як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Керуючись ст.ст.170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання про накладення арешту на майно повернути прокурорам Київської міської прокуратури, які здійснюють процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000313 від 22.07.2022, для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення недоліків 72 години з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1