Справа № 309/4692/22
Провадження № 1-кс/309/658/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2022 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000430 щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернувся в суд з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.

Клопотання вмотивовано тим, що згідно внесених відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000430 від 19.10.2022 року встановлено, що невідома особа, 18.10.2022 приблизно о 14 годині, перебуваючи на вул. Церковна в с. Крайниково Хустського району, умисно, повторно, усвідомлюючи протиправність, караність та суспільно небезпечність своїх дій, та настання суспільно небезпечних наслідків, із корисливих мотивів, з метою таємного викрадення чужого майна, проник на дворогосподарство №3 на вище вказаній вулиці, де за допомогою металевого кутника, який знайшов на подвір`ї даного будинку, виламав зачинені на замок двері житлового будинку, проник до приміщення, де зі спальної кімнати з жіночої сумки викрав 500 доларів США та 6000 гривень, при цьому зі шафи спальної кімнати викрав ювелірні вироби чотири золоті каблучки та залишив домогосподарство.

В ході досудового розслідування встановлено, що до крадіжки в АДРЕСА_1 , причетний громадянин ОСОБА_5 , який повідомив, що сховав одяг в якому він перебував в момент вчинення крадіжки в сумку, і потім переодягнувся в інший одяг, також там залишив і взуття в якому перебував в момент крадіжки. В свою чергу ОСОБА_5 в поясненні від 20.10.2022 року надав наступну інформацію, що він добровільно видає сумку чорного кольору, в якій знаходяться його особисті речі, в яких він був одягнутий коли вчиняв крадіжку, та інструменти якими мав умисел відчинити двері будинку потерпілих, а також взуття яке він зняв та помістив під бетонний міст.

Під час проведення огляду місця події від 20.10.2022 року, громадянин ОСОБА_5 показав де сховав сумку чорного кольору, з речами які належать йому та кросівки, добровільно видав її працівникам поліції для подальшого огляду та проведення досліджень.

Відповідно до ч.1 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей про щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. 21.10.2022 року слідчим СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 було проведено огляд спец пакетів, в які було упаковано речі громадянина ОСОБА_5 , які він добровільно видав та передав на зберігання слідчому та для проведення досліджень речей які мають значення для кримінального провадження. В ході проведення огляду місця події, було упаковано до спец пакетів та : сумку чорного кольору, з надписом «LIRNESS», викрутку, запальничку, рукавиці матерчаті в кількості двох штук оранжевого кольору, чоловічу куртку з капюшоном, ключ для бензопили, Балаклаву темно-синього кольору з прорізами круглої форми для роту та очей, светр сірого кольору з надписом «ADIDAS»з капюшоном, куртку сірого кольору з капюшоном яка за стягується на блискавку, штани чорного кольору з надписом «NIKE», штани сірого кольору з надписом «VPBIVDISPIVX-NT», куртка зеленого кольору з надписом «ADIDAS», кофта білого кольору, чорні кросівки, середина яких бірюзового кольору.

У зв`язку з тим, що вилучені речі є речовими доказами у кримінальному провадженні, по яким необхідно провести ряд судових експертиз, предметами вчинення злочину, та згідно п. 4 ст. 2 ст. 167 КПК України відповідають критеріям тимчасово вилученого майна, просить суд накласти арешт на тимчасово вилучене майно.

В судове засідання слідчий СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 не з`явився, надіславши суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

В судове засідання власник вилученого майна ОСОБА_5 не з`явився, про час і місце судового розгляду повідомлялася за допомогою SMS-повідомлення.

На підставі ст. 172 ч.1 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання у їх відсутності.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, в судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу.

При цьому, слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК України встановлено, що таке майно дійсно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Саме клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.

Крім того, на підставі вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.

Також, у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).

При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.

За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи , що в судове засідання не з`явився слідчий та користувач та власник майна фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173,175, 309 КПК України слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000430 щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України про арешт майна задоволити.

Накласти арешт на сумку чорного кольору в якій знаходяться речі громадянина ОСОБА_5 а саме: сумку чорного кольору, з надписом «LIRNESS», викрутку, запальничку, рукавиці матерчаті в кількості двох штук оранжевого кольору, чоловічу куртку з капюшоном, ключ для бензопили, балаклаву темно-синього кольору з прорізами круглої форми для роту та очей, светр сірого кольору з надписом «ADIDAS» з капюшоном, куртку сірого кольору з капюшоном яка за стягується на блискавку, штани чорного кольору з надписом «NIKE», штани сірого кольору з надписом «VPBIVDISPIVX-NT», куртка зеленого кольору з надписом «ADIDAS», кофта білого кольору, які упаковано у спеціальний пакет з логотипом Національна поліція України та номером на горловині № WAR1672366

Накласти арешт на кросівки чорного кольору, середина яких бірюзового кольору, які належать ОСОБА_5 , які упаковано у спеціальний пакет з логотипом «НАЦІОНАЛЬНА ПОЛІЦІЯ УКРАЇНИ» та за номером на горловині № WAR1672365.

В силу ст. 175 КПК України, негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 та прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Повний текст ухвали виготовлено 25 жовтня 2022 р.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1