Справа № 449/585/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.07.2022 м. Перемишляни

слідчий суддя Перемишлянського районного суду Львівської області - ОСОБА_1 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Перемишляни клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 погоджене з прокурором Перемишлянського відділу Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області - ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000089 від 02 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

слідчий СВ відділення поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_4 звернулася з клопотанням до слідчого судді Перемишлянського районного суду Львівської області, погодженим з прокурором Перемишлянського відділу Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області - ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000089 від 02 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, в якому просить: накласти арешт на майно, а саме: велосипед чорного, жовтого та черевного забарвлення з маркуванням на клейких стрічках «BEAT THAT!» «HOT WHEELS, що є власністю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 .
Клопотання обгрунтовують тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що в ніч з 01.07.2022 року по 02.07.2022 року невідома особа з під`їзду житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 викрала велосипед, що належить громадянці ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сума завданої шкоди близько 3000 грн. Звертають увагу, що 04 липня 2022 року проведено огляд місця події, під час якого було виявлено та вилучено: велосипед чорного, жовтого та червоного забарвлення з маркуванням на клейких стрічках «BEAT THAT!» «HOT WHEELS». Наголошують, що виявлене та вилучене майно саме по собі та в сукупності з іншими документами має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, є речовим доказамом у кримінальному провадженні, не становить собою і не включає до себе речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.
В призначене судове засідання прокурор, слідчий не з`явилися, хоч про час, місце та час проведення судового засідання повідомлялися належним чином, проте в поданому клопотанні просили суд проводити розгляд такого без їхньої участі.

Власник та фактичний користувач тимчасово вилученого майна в призначене судове засідання не з`явилася, про час, місце та час проведення судового засідання повідомлялися належним чином, проте подала заяву, в якій просить проводити розгляд клопотання без її участі.

У відповідності до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.ч. 2,3 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно зі ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно із витягом із Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000089 від 02 липня 2022 року, до ЄРДР внесено відомості за заявою ОСОБА_5 , про вчинення кримінального правопорушення з правовою кваліфікацією діяння за ч.4 ст. 185 КК України.

Як вбачається із Протоколу огляду місця події від 04 липня 2022 року, під час такого було виявлено та вилучено: велосипед чорного, жовтого та червоного забарвлення з маркуванням на клейких стрічках «BEAT THAT!» «HOT WHEELS».
Постановою т.в.о. начальника СВ відділення поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 04 липня 2022 року, велосипед чорного, жовтого та червоного забарвлення з маркуванням на клейких стрічках «BEAT THAT!» «HOT WHEELS», визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000089 від 02 липня 2022 року.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Статтею 41 Конституції України також визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Смирнов проти Росії» від 07.06.2007 року зазначив, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, між суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна причина.

При цьому в своїх рішеннях ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним.

Слідчий суддя враховує, що слідчим належним чином обґрунтована правова підстава для арешту майна, дане майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, матеріали клопотання свідчать про наявну обґрунтовану підозру у вчиненні суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Клопотання про арешт майна подано у визначений КПК України строк.

Зважаючи на викладене та беручи до уваги те, що арешт зазначеного в клопотанні майна, а саме: велосипед чорного, жовтого та червоного забарвлення з маркуванням на клейких стрічках «BEAT THAT!» «HOT WHEELS», що є власністю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , є необхідним для досягнення його завдання (запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення цих речей) та мети застосування (необхідності їх збереження), а також з огляду на та не, що це майно у визначеному законом порядку визнано речовим доказом, тому клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 167, 168, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 погоджене з прокурором Перемишлянського відділу Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області - ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000089 від 02 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме:

-велосипед чорного, жовтого та червоного забарвлення з маркуванням на клейких стрічках «BEAT THAT!» «HOT WHEELS», що є власністю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 .
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1