ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/1501/22
Провадження № 1-кс/210/629/22

"30" червня 2022 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 про скасування арешту майна та передання речового доказу для цілей оборони України в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000144 від 19.05.2022 року, передбаченого ч.4 ст.358 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 з клопотанням про скасування арешту майна та передання речового доказу для цілей оборони України в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000144 від 19.05.2022 року, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

Звертаючись до слідчого судді з даним клопотанням, просив скасувати частково арешт на майно: транспортний засіб марки «Renault», моделі «Scenic», сірого кольору з державним номером реєстрації « НОМЕР_1 », що знаходиться на штраф-майданчику відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрєльнікова, буд. 2; ключі від автомобіля, які поміщені до спецпакету НПУ №ЕХР0216919, в частині заборони право користування вилученим майном. Крім того, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, з метою стримування вказаної агресії передати транспортний засіб марки «Renault», моделі «Scenic», сірого кольору з державним номером реєстрації « НОМЕР_1 », ключі від автомобіля, які поміщені до спецпакету НПУ №ЕХР0216919 до 129 окремої бригади територіальної оборони.
Позиції сторін
Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання про скасування арешту без його участі, підтримав його в повному обсязі, просив задовольнити.
Від Криворізької районної військової адміністрації Дніпропетровської області надійшло повідомлення про те, що власник транспортного засобу ОСОБА_4 з метою допомоги Збройним Силам України, звернувся до Криворізької районної військової адміністрації Дніпропетровської області та НОМЕР_2 окремої бригади територіальної оборони з приводу передачі свого транспортного засобу «Renault», моделі «Scenic», 1998 року випуску, до сил територіальної оборони міста Кривого Рогу.
Крім того, слідчому судді надано заяву власника транспортного засобу - ОСОБА_4 , адресовану начальнику Криворізької районної військової адміністрації Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про передачу свого транспортного засобу «Renault», моделі «Scenic», державний номер « НОМЕР_1 », до НОМЕР_2 окремої бригади територіальної оборони.
У відповідності до ч. 4, 6 ст. 107 КПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників процесу, фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання про скасування арешту не здійснювалось.
Виклад обставин та правові кваліфікація
У провадженні СД відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000144 від 19.05.2022, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.
Процесуальне керівництво даного кримінального провадження здійснює Криворізька південна окружна прокуратура.
В ході досудового розслідування встановлено, що 18.05.20222 до відділення поліції №2 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що в Металургійному районі м. Кривого Рогу зупинено автомобіль марки «Renault», дрн « НОМЕР_1 », водій якого надав для перевірки технічний паспорт, дані в якому не співпадають з даними в базі. Обставини справи встановлюються (ЄО №6621).
Після зупинки працівниками патрульної поліції вищевказаного транспортного засобу, водій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 надав працівникам поліції для огляду свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_3 », відповідно до якого автомобіль марки «Renault», моделі «Scenic», загальний легковий загальний хетчбек-В, номер шасі: НОМЕР_4 , сірого кольору, дрн « НОМЕР_1 », дата першої реєстрації 23.02.2019, дата реєстрації 08.01.2021, рік випуску НОМЕР_5 , власник ОСОБА_4 , адреса АДРЕСА_1 .
За даним фактом сектором дізнання відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області внесені відомості до Єдиного державного реєстру досудових розслідування за №0000144 від 19.05.2022 за складу кримінального проступку, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, за фактом використання завідомо підробленого документа.
19.05.2022 дізнавачем сектору дізнання винесено постанову про визнання і залучення до матеріалів кримінального провадження речових доказів, а саме: транспортний засіб марки «Renault», моделі «Scenic», сірого кольору з державним номером реєстрації « НОМЕР_1 » (зберігається на території відділення поліції №2 КРУП за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрельникова, буд.2), свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_3 », яке поміщено до спецпакету НПУ №SUD1137009 та зберігається в матеріалах кримінального провадження №0000144 від 19.05.2022, а також ключі від автомобіля, які поміщені до спецпакету НПУ №ЕХР0216919 та також зберігаються в матеріалах кримінального провадження №0000144 від 19.05.2022.
23.05.2022 ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу накладено арешт на вилучене в ході проведення огляду: транспортний засіб марки «Renault», моделі «Scenic», сірого кольору з державним номером реєстрації « НОМЕР_1 »; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_3 », в якому вказано номер шасі: НОМЕР_4 ; ключі від автомобіля, заборонивши відчужувати, розпоряджатись, використовувати вилучене майно до прийняття рішення по кримінальному провадженню.
17.06.2022 до Криворізької південної окружної прокуратури надійшов лист Криворізької районної військової адміністрації про передання транспортного засобу марки «Renault», моделі «Scenic», сірого кольору з державним номером реєстрації « НОМЕР_1 » до НОМЕР_2 окремої бригади територіальної оборони.
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, з метою стримування вказаної агресії, арештований транспортний засіб марки «Renault», моделі «Scenic», сірого кольору з державним номером реєстрації « НОМЕР_1 », ключі від нього, необхідно передати для цілей оборони України.
Оцінка та висновки слідчого судді
Стаття 124 Конституції України передбачає, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожний із процесуальних кодексів встановлює обмеження щодо кола питань, які можуть бути вирішені в межах відповідних судових процедур. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України 2012 року. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку (ч.1 ст. 170 КПК Укаїни).
За змістом положень ст.ст. 2, 8 КПК України при застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження має бути забезпечено дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно зі статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України 2012 року).
Разом з тим, вказані положення Закону не передбачають право прокурора на звернення з клопотанням про скасування арешту майна.
Враховуючи викладене, у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, суд у відповідності до ч. 6 ст. 9 КПК України, застосовує загальні засади кримінального провадження, передбачені ч. 1 ст. 7 КПК України.
Так, відповідно до ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (ч. 3 ст. 26 КПК України).
Також стаття 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, серед яких є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Однією з таких засад є змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, яка закріплена статтею 22 КПК України та передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Цій засаді кореспондує самостійність прокурора у своїй процесуальній діяльності при здійсненні повноважень та заборона втручання в неї осіб, що не мають на те законних повноважень, передбачені частиною 1 статті 36 КПК України.
Також проявом змагальності процесу є покладення обов`язку доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, на слідчого, прокурора та, в установлених Кодексом випадках, на потерпілого (ч. 1 ст. 92 КПК України).
Отже, з системного аналізу зазначених норм випливає, що визначення обсягу доказів, якими має намір доводити свою позицію прокурор перед судом, визначення переліку слідчих (розшукових) дій, необхідних для їх одержання, а також визначення виду заходів забезпечення, спрямованих на їх отримання чи збереження, належить до виключних дискреційних повноважень прокурора.
У передбачених законом випадках здійснення прокурором своїх повноважень підлягає судовому контролю в частині дотримання прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Ця вимога поширюється й на випадки арешту майна, який застосовується за ухвалою слідчого судді або суду, втім, визначення необхідності (ініціатива) його застосування належить до виключної компетенції прокурора або слідчого за погодженням з прокурором, що випливає з переліку суб`єктів подання клопотання про арешт майна, визначеного ч. 1 ст. 171 КПК України.
Проте, наділення прокурора правом ініціювати накладення арешту та незабезпечення його правом ініціювати його скасування, вочевидь, не відповідає правовій природі цього заходу забезпечення, адже він застосовується на час, необхідний для досягнення мети, яка була підставою для його застосування, і відсутність у прокурора можливості ініціювати його скасування в разі, коли зникла необхідність у ньому, порушуватиме принцип верховенства права, оскільки з цього часу арешт не переслідуватиме легітимну мету як елемент «трискладового тесту»
Виходячи з системного аналізу вказаних положень, суд вважає, що прокурор, як сторона обвинувачення, має рівні права зі стороною захисту на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна, а суд має вирішити відповідне клопотання у встановленому КПК України порядку.
Необхідність скасування арешту прокурор обґрунтовує тим, що у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження (арешті) щодо транспортного засобу, свідоцтва про його реєстрацію та ключів до нього в частині права користування відпала потреба, а також існує нагальна необхідність у їх передачі для потреб Збройних сил України у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.
З приводу збереження мети збереження речових доказів як мети накладеного арешту станом на дату розгляду клопотання прокурора слідчий суддя зауважує наступне.
Перш за все, суд констатує, що арешт, як і будь-який захід забезпечення кримінального провадження, застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1 ст. 131 КПК України), отже питання доцільності застосування арешту вирішується прокурором з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.
Формулювання ч. 2 ст. 170 КПК України («арешт майна допускається з метою забезпечення») дозволяє констатувати право прокурора самостійно визначати наявність потреби у подальшому збереженні арешту для забезпечення будь-якої мети, окресленої у ч. 2 ст. 170 КПК України, і за умов, що така потреба відпала, звертатись до суду з клопотанням про скасування арешту майна.
Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з положеннями КПК, не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх не застосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. (ч. 10-11 ст.170 КПК України).
Відповідно до частини 1 статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчим суддею встановлено, що 19.05.2022 року дізнавачем сектору дізнання винесено постанову про визнання і залучення до матеріалів кримінального провадження речових доказів, а саме: транспортний засіб марки «Renault», моделі «Scenic», сірого кольору з державним номером реєстрації « НОМЕР_1 » (зберігається на території відділення поліції №2 КРУП за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрельникова, буд.2), свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_3 », яке поміщено до спецпакету НПУ №SUD1137009 та зберігається в матеріалах кримінального провадження №0000144 від 19.05.2022, а також ключі від автомобіля, які поміщені до спецпакету НПУ №ЕХР0216919 та також зберігаються в матеріалах кримінального провадження №0000144 від 19.05.2022.
Крім того, 23.05.2022 ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу накладено арешт на вилучене в ході проведення огляду: транспортний засіб марки «Renault», моделі «Scenic», сірого кольору з державним номером реєстрації « НОМЕР_1 »; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_3 », в якому вказано номер шасі: НОМЕР_4 ; ключі від автомобіля, заборонивши відчужувати, розпоряджатись, використовувати вилучене майно до прийняття рішення по кримінальному провадженню.
Також вбачається, що арешт накладений з метою збереження речових доказів.
При вирішенні питання про подальшу чинність арешту майна, повного чи часткового скасування арешту, суд згідно ст.ст. 94, 132, 173, 174 КПК України враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для обвинувачених, третіх осіб.
Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано, якщо в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. При цьому, будь-якої мети такого скасування арешту діюче кримінальне процесуальне законодавство не містить. Тому таке формулювання скасування арешту, на думку суду, є некоректним.
Разом з тим, суд враховує таке. У зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Цей Указ затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ.
Статтею 2 зазначеного Указу Президента постановлено військовому командуванню разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України "Про правовий режим воєнного стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.
Крім того, Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 № 341/2022, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб .

Згідно з пунктом 4 статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, зокрема, такий захід правового режиму воєнного стану: примусово відчужувати майно, що перебуває у приватній або комунальній власності, вилучати майно державних підприємств, державних господарських об`єднань для потреб держави в умовах правового режиму воєнного стану в установленому законом порядку та видавати про це відповідні документи встановленого зразка.
Відповідно до частини 6 статті 17 Закону України «Про оборону України», в умовах воєнного стану відповідно до закону допускається примусове вилучення приватного майна та відчуження об`єктів права приватної власності громадян з наступним повним відшкодуванням їх вартості у порядку та терміни, встановлені Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» примусове відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану здійснюється за рішенням військового командування, погодженим відповідно з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласною, районною, Київською чи Севастопольською міською державною адміністрацією або виконавчим органом відповідної місцевої ради. При цьому, відповідно до частини другої цієї статті у місцевостях, де ведуться бойові дії, примусове відчуження або вилучення майна здійснюється за рішенням військового командування без погодження з органами, зазначеними у частині першій цієї статті.
26 лютого 2022 року КМУ видав розпорядження №186-р «Про передачу майна для потреб Збройних Сил», відповідно до якого, вирішено передати необхідне для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та цивільного захисту населення в умовах воєнного стану конфісковане майно, майно, визнане безхазяйним, майно, за яким не звернувся власник до кінця строку зберігання (у тому числі майно, визначене у статті 184 Митного кодексу України), що за правом успадкування чи на інших законних підставах перейшло у власність держави, до сфери управління Міністерства оборони, інших центральних органів виконавчої влади та державних органів, які здійснюють керівництво військовими формуваннями, утвореними відповідно до закону, та правоохоронними органами.
Сили територіальної оборони Збройних сил України - окремий рід сил ЗСУ, на який покладається організація, підготовка та виконання завдань територіальної оборони. Безпосереднє керівництво територіальною обороною здійснюється Головнокомандувачем ЗСУ через Командувача Сил територіальної оборони. Силам територіальної оборони Збройних Сил України належить чільна роль в організації та виконанні завдань територіальної оборони.
У зв"язку з розглядом клопотання прокурора, до Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області слідчому судді надано лист Криворізької районної військової адміністрації Дніпропетровської області про передачу вищевказаного транспортного засобу для потреб ЗСУ, зокрема НОМЕР_2 окремої бригади територіальної оборони.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 174 КПК України, з метою подальшого виконання розпорядження КМУ від 26.02.2022 №186-р «Про передачу майна для потреб Збройних Сил» та передачі вище вказаного транспортного засобу державним органам які виконують бойові та інші завдання пов`язані з захистом України від агресії РФ, слідчий суддя вважає за можливе скасувати арешт в частині заборони права користування на транспортний засіб марки «Renault», моделі «Scenic», сірого кольору з державним номером реєстрації « НОМЕР_1 », з метою подальшої передачі вище вказаного транспортного засобу державним органам які виконують бойові та інші завдання пов`язані з захистом України від агресії РФ.
Даною ухвалою не вирішується питання передачі права власності чи будь-якої його складової.
З огляду на викладене, слідчий суддя констатує, що у подальшому застосуванні арешту відпала потреба, що з огляду на положення ч. 1 ст. 174 КПК України є підставою для задоволення клопотання прокурора.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання слід задовольнити в частині заборони правом користування транспортний засіб марки «Renault», моделі «Scenic», сірого кольору з державним номером реєстрації « НОМЕР_1 », що знаходиться на штраф-майданчику відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрєльнікова, буд. 2; ключі від автомобіля, які поміщені до спецпакету НПУ №ЕХР0216919, та передати зазначений транспортний засіб до НОМЕР_2 окремої бригади територіальної оборони.
Керуючись ст. 170, ст.174, ст.309, ст.372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 про скасування арешту майна та передання речового доказу для цілей оборони України в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000144 від 19.05.2022 року, передбаченого ч.4 ст.358 КК України - задовольнити .
Скасувати частково арешт на майно: транспортний засіб марки «Renault», моделі «Scenic», сірого кольору з державним номером реєстрації « НОМЕР_1 », що знаходиться на штраф-майданчику відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрєльнікова, буд. 2; ключі від автомобіля, які поміщені до спецпакету НПУ №ЕХР0216919, в частині заборони правом користування вилученим майном з метою подальшої передачі такого майна для потреб Збройних Сил України, а саме Криворізької районної військовій адміністрації для подальшого його користування 129-ю окремою бригадою територіальної оборони.
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, з метою стримування вказаної агресії передати транспортний засіб марки «Renault», моделі «Scenic», сірого кольору з державним номером реєстрації « НОМЕР_1 », ключі від автомобіля, які поміщені до спецпакету НПУ №ЕХР0216919 до НОМЕР_2 окремої бригади територіальної оборони.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти цієї ухвали можуть бути подані подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1