Справа №:755/2882/22
Провадження №: 1-кс/755/620/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" квітня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши дистанційно в режимі відеоконференцзв`язку з ДУ «Київський слідчий ізолятор» у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Орджонікідзе (м. Покров), Дніпропетровської області, українцю, громадянину України, з середньою освітою, не одруженому, маючого на утриманні двох малолітніх дітей - ОСОБА_5 , 2003 р.н. та ОСОБА_6 , 2005 р.н., офіційно не працевлаштованому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому до затримання за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000533 від 22.02.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

за участю сторін провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадження слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000533 від 22.02.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що 21.02.2022 приблизно о 22 год 00 хв ОСОБА_4 перебував за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 , спільно зі своїми знайомими ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , де разом вживали алкогольні напої.

Приблизно о 23 год 40 хв того вечора між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 на ґрунті раптово виниклих суперечностей з незрозумілих причин, на фоні вжитого алкоголю, назріла словесна перепалка, яка переросла в обопільну бійку, в ході якої обидва наносили один одному удари кулаками по обличчю, але оскільки ОСОБА_4 переважав у фізичній силі, ОСОБА_8 від ударів ОСОБА_4 падав на підлогу, але підводився та бійка між ними продовжувалася протягом декількох наступних хвилин.

В свою чергу ОСОБА_9 намагалася втихомирити ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , і бійка між ними на деякий час була припинена, після чого ОСОБА_8 пішов в бік виходу з квартири.

У цей час ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, схопив зі столу кухонний ніж, свідомо бажаючи заподіяння смерті потерпілому та цілком і повністю усвідомлюючи настання таких наслідків, наздогнав ОСОБА_8 та почав наносити вказаним ножем удари потерпілому в область голови, тулуба та кінцівок, зокрема по одному удару в область лівої щоки, лівої та правої руки, нижньої частини живота та ногу.

Після цього ОСОБА_4 , коли потерпілий не міг чинити опору його злочинним діям та знаходився лежачи на підлозі в безпорадному стані, впевнившись, що довів до кінця власний злочинний умисел, з місця кримінального правопорушення зник.

Завдяки злочинним діям ОСОБА_4 , спрямованим на позбавлення життя потерпілого ОСОБА_8 , та внаслідок отриманих ним тілесних ушкоджень, в короткий проміжок часу настала смерть останнього.

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть № 021-572-2022 наданого КМКБ СМЕ причиною смерті ОСОБА_8 є проникаюче колото-різане поранення живота з ушкодженням нижньої порожнистої вени.

22.02.2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

22.02.2022 у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: рапортом від 22.02.2022; протоколом обшуку від 22.02.2022; повідомленням КМКБ СМЕ від 22.02.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 22.02.20222; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 22.02.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 22.02.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 22.02.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 22.02.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 22.02.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 22.02.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_15 від 22.02.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 22.02.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_16 від 22.02.2022; речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.

23.02.2022 Дніпровським районним судом м. Києва ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 21.04.2022 включно.

24.02.2022 на підставі п. 3 ч. 1 ст. 615 КПК України постановою прокурора досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні зупинено.

13.04.2022 постановою прокурора досудове розслідування було відновлено з зв`язку з необхідністю проведення процесуальних дій, зокрема розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

Вважає, що виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, не потребують додаткового роз`яснення в умовах воєнного стану та ситуації, в якій перебуває Україна.

Вказав, що метою продовження застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі будучи обізнаним з санкцією статті яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років; може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, у досудового слідства є достатні підстави вважати, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду актуальний й по теперішній час у зв`язку із тим, що перебування на волі підозрюваного ОСОБА_4 , який усвідомлюючи невідворотність, тяжкість та реальність покарання за вчинені злочини, надасть можливість уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.

Зазначив, що підозрюваний в разі перебування на волі використає ситуацію, яка склалась у країні на власну користь, а саме користуючись тим фактом, що всі служби поліції перебувають на даний час в посиленому режимі несення служби, орган досудового розслідування позбавлений можливості здійснювати контроль підозрюваного у місці його проживання, виконання ним покладених на останнього його процесуальних обов`язків, у разі не продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрання більш м`якого запобіжного заходу, непов`язаного із позбавленням волі. Просив також врахувати таку обставину як можливість вільного перетину меж міста Києва, зміни зовнішності, з метою переховування та подальшого переїзду на територію, яка тимчасово перебуває під контролем окупантів представників збройних сил РФ, та в подальшому як результат примикання до них та отримання інших документів під виглядом особи, яка в результаті вищевказаних подій стала жертвою бойових дій.

Вказав, що викладені обставини слід враховувати як вірогідні, але логічні дії підозрюваного саме тому, що ОСОБА_4 чітко розуміє та усвідомлює категорію інкримінованого йому кримінального правопорушення, їх тяжкість та покарання у разі визнання його винним, тому для нього як для особи, яка вже порушила Закон, зневажливо поставилась до норм моралі у суспільстві, продовження неправомірної поведінки у вигляді уникнення від слідства та суду є самим найсприятливішим ходом подій.

В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваного та його соціальний статус.

Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання прокурора у зв`язку із недоведеністю прокурором заявлених ризиків та просив змінити підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на альтернативний запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Вказав, що на утриманні підозрюваного перебуває двоє дітей та мати похилого віку.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку захисника та просив звільнити його з під варти, надати змогу захищати свою країну в лавах Збройних сил України.

За таких обставин, слідчий суддя заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, приходить до наступного.

Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Зокрема, згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження є: 9) запобіжні заходи (ч. 2 ст. 131 КПК України).

При цьому, відповідно до ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

До клопотання слідчого, дізнавача, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

В цьому випадку, вимоги ч.ч. 1, 2, 5, 6 ст. 132 КПК України, заявником дотримано, а тому слідчий суддя вважає за можливе перейти до питання оцінки обставин вказаних стороною обвинувачення, як передумовою, яка слугує для застосування такого типу заходу забезпечення кримінального провадження з урахуванням наступного.

Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 199 КПК України передбачено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України слідчий суддя, суд крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризують особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 12 частини 1 вказаної статті.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В ході судового розгляду встановлено, що органами досудового розслідування підозрюваний органами досудового розслідування підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України за обставин викладених у підозрі.

За вказаним фактом, відомості по матеріалах було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате досудове розслідування у ході якого 22.02.2022 року, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

23.02.2022 Дніпровським районним судом м. Києва ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 21.04.2022 включно.

24.02.2022 на підставі п. 3 ч. 1 ст. 615 КПК України постановою прокурора досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні зупинено.

13.04.2022 постановою прокурора досудове розслідування було відновлено з зв`язку з необхідністю проведення процесуальних дій, зокрема розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

Положення ст. 615 КПК України передбачають особливості досудового розслідування в умовах воєнного стану та заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації, однак безпосередньо не регулюють питання щодо продовження строку тримання під вартою, що свідчить про здійснення даної процедури на загальних підставах, передбачених КПК України.

На час розгляду порушеного у клопотанні питання про підозрюваного встановлено такі відомості: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Орджонікідзе (м. Покров), Дніпропетровської області, українець, громадянин України, з середньою освітою, не одружений, маючий на утриманні двох малолітніх дітей - ОСОБА_5 , 2003 р.н. та ОСОБА_6 , 2005 р.н., офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий до затримання за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

Підозрюваний, на час вирішення даного питання, за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, не має міцних соціальних зв`язків.

Слідчий суддя аналізуючи питання наявності обставин визначених ст. 132, ст. 177, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, приходить до наступних висновків у цій справі.

Поряд з цим, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі визначені п.п. 1-12 ч. 1 ст. 178 КПК України, вважає, що вони у своїй сукупності, зокрема, обґрунтованість підозри у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутація; майновий стан; розмір майнової шкоди, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, вказують на те, що обставини передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України є дійсними, в цей період, що, у світлі норм кримінального процесуального законодавства України, свідчить про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, на цій стадії провадження слідчий суддя не вправі перевіряти докази з точки зору їх належності та допустимості, а лише встановлює наскільки, а їх сукупність є достатньою вважати про ймовірну причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень.

Дані визначені п.п. 1-3 ч. 3 ст. 132 КПК України є дійсними так, як було встановлено наявність передумов регламентованих п. 3 ч. 1 ст. 194 того ж Кодексу.

Таке обмеження права ОСОБА_4 на свободу не суперечить положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, так як існують ознаки суспільного інтересу, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи.

При вирішенні питання щодо продовження запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою слідчий суддя також враховує, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває та у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

Відповідно до ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

В умовах найкризовішої ситуації в Україні, завданням, передбаченим ст. 2 КПК України, яке покладається на органи державної влади України, органи досудового розслідування, прокуратури та суду, є забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування і судового розгляду, що передбачає собою дотримання процесуальних строків і прийняття відповідних процесуальних рішень у разі їх закінчення.
Положення ст. 615 КПК України передбачають особливості досудового розслідування в умовах воєнного стану та заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя, дослідивши надані сторонами докази у порядку ст. 94 КПК України, з огляду на встановленість факту наявності у провадженні обставин визначених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, вважає, що клопотання заявника підлягає задоволенню, як обґрунтоване.

На переконання слідчого судді, ризики, визначені ч. 1 ст. 177 КК України, заявлені прокурором під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час не зменшились, а тому клопотання прокурора про продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 4 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Як вбачається із матеріалів клопотання прокурора, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином із застосуванням насильства, який спричинив загибель людини, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 15 років, а тому клопотання сторони захисту щодо зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на альтернативний не пов`язаний з триманням під вартою є необґрунтованим.

Статтею 616 КПК України передбачено, що у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115, 146-147, 152-156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258-262, 305-321, 330, 335-337, 401-414, 426-433, 436, 437-442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Підозрюваним та його захисником не підтверджено факту звернення підозрюваного із заявою до Збройних сил України про його бажання брати участь у захисті України, а тому доводи підозрюваного щодо звільнення його з під варти для надання можливості захищати свою країну в лавах Збройних сил України є безпідставними. Крім того, дані доводи суперечать вимогам законодавства.

Також стороно захисту зазначено про наявність на утриманні підозрюваного двох малолітніх дітей та матері похилого віку, проте наявність утриманців не підтверджена ні підозрюваним у судовому засіданні, ні його захисником. Крім того, наявність утриманців не зможе запобігти ризикам, визначеним ч. 1 ст. 177 КПК України.

Частиною 4 статті 183 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;

4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;

5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Як вбачається із ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 23.02.2022 року, якою ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, у зв`язку із чим та у відповідності до положень ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 не вбачає підстав для визначення розміру застави.

Враховуючи вище викладене та керуючись вимогами ст.ст. 1-29, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 199, 309, 310, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на альтернативний запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою - залишити без задоволення.

Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000533 від 22.02.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, на строк, що не перевищує 60 днів, тобто до 11.06.2022 року включно, без визначення розміру застави.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді про продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Копія ухвали про продовження запобіжного заходу вручити прокурору та направити підозрюваному та захиснику негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 15.04.2022 року о 14 год. 00 хв.

Слідчий суддя: