Справа №519/457/22
У Х В А Л А

08.06.2022 року м. Южне

Южний міський суд Одеської області у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 , секретаря ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №00000079 від 11.04.2022 за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.310 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В:

Слідчим слідчого відділення ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 до суду подано клопотання про продовження дії підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах строку досудового слідства на 30 діб з можливістю внесення застави у розмір 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Захисник та підозрюваний заперечує проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ще на шістдесят днів та просять застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме цілодобовий домашній арешт.
Заслухавши учасників судового процесу, суд приходить до наступного.
Відповідно до ч.1, п.5 ч.2 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Летельє проти Франції" від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Тобто із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Згідно зі ст.178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення - є одними з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Тому, продовжуючи підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст.177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було обрано підозрюваному запобіжний захід у виді взяття під варту, не відпали, усі докази в судовому засіданні не перевірені й під страхом можливості застосування покарання, передбаченого санкцією статті, яка інкримінована підозрюваному, останній може переховуватись від суду. Також суд оцінює суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному та ймовірну можливість продовження ним протиправної поведінки у подальшому.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає доцільним продовжити обраний до підозрюваного запобіжний захід та вважає, що обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.
З огляду на вищевикладені обставини, у задоволенні клопотання захисника та підозрюваного про застосування більш м`якого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту слід відмовити.
Ухвалою слідчого судді Южного міського суду Одеської області від 12.04.2022 підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід тримання під вартою строком до 10.06.2022 з можливістю внесення застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, в сумі 190 320 грн.
25.05.2022 керівником Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_7 було винесено постанову про продовження строку досудового розслідування, який спливав 12.06.2022, до трьох місяців, в зв`язку з чим суд визнає за доцільне продовжити строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.
На підставі встановленого та керуючись ст.ст.177, 194, 199, КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про продовження запобіжного заходу тримання під вартою задовольнити.
Підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 10 липня 2022 року з утриманням в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», з можливістю внесення застави.
ОСОБА_4 або інша фізична чи юридична особа (заставодавець) має право у будь-який момент внести заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, в сумі 190 320 (сто дев`яносто тисяч триста двадцять) гривень на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
В разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме: прибувати до суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченому положення п.п.8, 10 ст.182 КПК України, згідно з якими у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 10.07.2022.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У задоволенні клопотання захисника та підозрюваного про застосування більш м`якого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя Южного міського суду
Одеської області ОСОБА_1