Провадження № 1-кс/712/3919/22
Справа № 712/8614/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2022 року Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участь прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси внесене в кримінальному провадженні № 0001884 від 25.08.2022, старшим слідчим СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 та погоджене прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_7 , клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Новотроїцьке Генічеського району Херсонської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , військовозобов`язаного, інвалідом, депутатом, учасником бойових дій та ліквідатором наслідків аварії на ЧАЄС не являється, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 звернулася до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 .

Клопотання обґрунтовує тим, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001884 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.08.2022, близько 23 години 00 хвилин, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в приміщенні будинку по АДРЕСА_2 , разом з ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході конфлікту, який виник раптово на ґрунті особистих неприязних відносин з ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , під час спільного вживання алкогольних напоїв, умисно нанесли останньому численні удари в різні ділянки тіла, а саме: ОСОБА_9 взяв до рук металевий лом (фомку), яким умисно наніс декілька ударів по тулубу ОСОБА_11 , а ОСОБА_10 в цей час умисно наніс йому декілька ударів по тулубу кулаками, від чого потерпілий впав на підлогу. В цей час, коли ОСОБА_11 перебував в положенні лежачи на підлозі ОСОБА_9 продовжив умисно наносити йому численні удари металевим ломом (фомкою) по тулубу та кінцівкам і одночасно ОСОБА_10 наніс потерпілому декілька ударів руками і ногами також по тулубу і кінцівкам. В результаті своїх спільних умисних дій ОСОБА_9 з ОСОБА_10 заподіяли потерпілому ОСОБА_11 , тілесні ушкодження у вигляді множинних переломів ребер, внаслідок яких останній помер.
Причиною смерті ОСОБА_11 згідно лікарського свідоцтва про смерть №752 від 25.08.2022, виданого КУ «Черкаське обласне бюро судово-медичної експертизи» є шок, множинні переломи ребер.
Таким чином, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.121 Кримінального кодексу України ? умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого, вчинене групою осіб.
25.08.2022 ОСОБА_9 затриманий в порядку ст. 208 КПК України та 25.08.2022 ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

26.08.2022 ОСОБА_9 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, а саме по 23.10.2022 включно.

18.10.2022 постановою керівника Черкаської окружної прокуратури продовжено строку досудового розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001884 від 25.08.2022 до трьох місяців, тобто до 25.11.2022.
Причетність ОСОБА_9 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Разом з тим, закінчити досудове розслідування на даний час, неможливо, оскільки необхідно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, а саме: отримати висновки судово-імунологічних експертизи; отримати висновок судово-цитологічної експертизи; отримати висновки судово-психіатричної експертизи; з урахуванням зібраних даних вирішити питання про зміну підозри; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; виконати інші слідчі та процесуальні дії, в яких виникне необхідність. Проведення зазначених слідчих (розшукових) та процесуальних дій та їх результати мають значення для судового розгляду щодо забезпечення виконання завдань кримінального провадження, встановлення фактичних обставин вчинених злочинів, кваліфікації дій підозрюваного та притягнення винного до відповідальності. У той же час не проведення цих слідчих (розшукових) та процесуальних дій може негативно позначитися на повноті досудового розслідування.

Без проведення зазначених слідчих та процесуальних дій, які здійснити раніше було неможливо, обвинувальний акт не може бути направлений у порядку ст. 291 КПК України до суду, оскільки згідно з ч. 2 ст. 9 КПК України слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження.

Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_9 , закінчується 23.10.2022 року, але на даний час ризики передбачені ст. 177 КПК України не зменшилися та є достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого та інших учасників події, продовжити свою злочинну діяльність та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Більш м`який запобіжний захід, окрім як тримання під вартою, не здатен забезпечити виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків та запобігти вищевказаним ризикам.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні проти вказаного клопотання заперечував, та просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував та просив змінити запобіжний захід на домашній арешт..

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя робить наступні висновки.
Згідно ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку запобіжного заходу до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Оцінивши додані до клопотання докази, слідчий суддя вважає доведеною наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

26.08.2022 ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду міста Черкаси до підозрюваного ОСОБА_9 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, до 23.10.2022 включно.

18.10.2022 постановою керівника Черкаської окружної прокуратури продовжено строку досудового розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001884 від 25.08.2022 до трьох місяців, тобто до 25.11.2022.
Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного закінчується 23.10.2022 року, але в судовому засіданні встановлено, що на даний час ризики передбачені ст. 177 КПК України, які існували на момент обрання запобіжного заходу, в повному обсязі не відпали. До такого висновку суд приходить з урахуванням в сукупності обставин відповідно до ст. 178 КПК України, а саме, що є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкримінованого кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також продовжить вчиняти злочини, аналогічні тим, у яких він підозрюється, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені злочину та наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для продовження підозрюваному запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.

Вирішуючи дане питання, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини з приводу того, що серйозність пред`явленого обвинувачення і ризик втечі може бути аргументом при обранні запобіжного заходу і суспільний інтерес в даному конкретному випадку полягає у виконанні завдань, які передбачені ст.2 КПК України, зокрема, у захисті інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охороні прав, свобод та інтересів інших учасників кримінального провадження, а також забезпеченні швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинувачених, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п.79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011.

Таким чином, оцінивши в сукупності обставини відповідно до ст. ст.177, 178 КПК, особу підозрюваного ОСОБА_9 слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному в межах строку досудового розслідування, тобто до 25.11.2022 з утриманням в державній установі «Черкаський слідчий ізолятор», без можливості внесення застави.

При прийнятті такого рішення слідчий суддя також враховує, що мета та підстави застосування до ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою були враховані слідчим суддею Соснівського районного суду м. Черкаси при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою від 26 серпня 2022 року, а нових підстав для зміни запобіжного заходу слідчий суддя не вбачає.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.
Керуючись ст. ст. 132, 176 178, 183-184, 194, 196-199, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001884 від 25.08.2022, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 25.11.2022 включно з утриманням в державній установі «Черкаський слідчий ізолятор», без можливості внесення застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали вручити підозрюваному та направити начальнику слідчого ізолятора УДПС України в Черкаській області та прокурору по нагляду за досудовим слідством у кримінальному провадженні.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а підозрюваному, який перебуває під вартою, в той же строк, з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_12