провадження № 1-кс/294/222/22
справа № 294/446/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2022 року слідчий суддя Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання тимчасово виконуючого обов`язки начальника СД ВП № 5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження №0000020 від 18.05.2022, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, погодженим прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_4 .

Дане клопотання обґрунтоване тим, що 16.05.2022 року близько 18 години ОСОБА_5 , перебуваючи в житловому будинку, який розташовується за адресою АДРЕСА_1 шляхом обману заволоділа банківською карткою № НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_6 , з якої зняла грошові кошти в сумі 1000 гривень якими розпорядилась на власний розсуд, чим спричинила заявниці матеріального збитку.

В ході досудового розслідування допитано в якості потерпілої ОСОБА_6 , яка вказала, що до її житлового будинку прийшла знайома ОСОБА_5 , яка запропонувала допомогу в знятті грошових коштів з банківської картки потерпілої, та в подальшому отримавши банківську картку з нею покинула житловий будинок та в подальшому не повернула її власниці.

19.05.2022 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видала банківську картку № НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_6 , під час чого повідомила, що з даної банківської картки зняла грошові кошти в сумі 1000 гривень які в подальшому витратила на власні потреби, яку вилучено до відділення поліції та постановою слідчого визнано речовими доказами.

Оскільки вказане майно має відношення до кримінального провадження та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна для забезпечення цілей кримінального провадження, та прийшов до висновку, що є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для накладення арешту вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні, має вагоме значення речового доказу у даному кримінальному провадженні.

Слідчий ОСОБА_3 до суду не з`явився, подав заяву, просить клопотання розглядати без його участі та задовольнити клопотання.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність задоволення даного клопотання, виходячи із нижчевикладеного.
У відповідності до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Частиною 2 статті 131 КПК України передбачено такий вид заходів забезпечення кримінального провадження як арешт майна.
Слідчий суддя встановив, що клопотання подано слідчим із додержанням вимог статті 171 КПК України.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.(частина 1 статті 170 КПК України).
Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Зважаючи на вищевикладене та матеріали кримінального провадження у їх сукупності, на даний час у органу досудового розслідування наявні достатні підстави та розумні підозри вважати, що вищевказане виявлене і вилучене майно, являється речовим доказом вчиненого злочину та становить вагоме значення для досудового розслідування по даному кримінальному провадженні, а тому слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити вказане клопотання та накласти арешт на майно.
Керуючись статтями 98, 131, 132, 170-175, 309, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання тимчасово виконуючого обов`язки начальника СД ВП № 5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме: банківську картку № НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_6 та яку ОСОБА_5 добровільно видала, та в подальшому була вилучена 19 .05.2022 під час огляду місця події в приміщенні службового кабінету №27, Відділення поліції №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області за адресою: вул. Соборна, 5, м. Чуднів Житомирського району Житомирської області.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом пяти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1