Справа №:755/7266/22
Провадження №: 1-кс/755/1393/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" серпня 2022 р. Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 у кримінальному провадженні 0002329 від 13.08.2022 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, дітей на утриманні не має, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 01.07.2016 року Дніпровським районним судом м. Києва за ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі, з іспитовим строком 3 роки,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в :

слідчий СВ Дніпровського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що ОСОБА_6 , будучи особою раніше судимою, судимість якого не знята та не погашена в установленому законом порядку, безвідповідально віднісся до умов воєнного стану в Україні, та вчинив корисливий злочин за наступних обставин.
Так, 13.08.2022 року, тобто під час дії ЗУ «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні»» від 24.02.2022, а також Указу Президента України № 2263-ІХ від 18.05.2022, затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 22.05.2022, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, приблизно о 03 год. 00 хв., гр. ОСОБА_6 перебуваючи за адресою: м. Київ, пр-т. Соборності, 11, що в Дніпровському районі міста Києві, де побачив незамкнений припаркований автомобіль марки ВАЗ-2104 д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_7 , після чого у нього виник злочинний умисел на повторне таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у інше володіння, та вчинене в умовах воєнного стану, тим самим обравши об`єктом свого злочинного посягання майно, що знаходиться в автомобілі.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_6 підійшов до припаркованого автомобіля ВАЗ-2104 д.н.з. НОМЕР_1 , та будучи впевнений, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, відкрив задні пасажирські дверцята та проник до салону вказаного автомобіля. Після чого, натиснувши на кнопку відкриття капоту, підняв капот вищевказаної машини та за допомогою викрутки та гайкового ключа, здійснив спробу таємно викрасти автомобільний акумулятор, заявленою вартістю 1700 гривень, але свій намір до кінця не довів, так як був затриманий працівниками патрульної поліції.
Таким чином, ОСОБА_6 , внаслідок своїх злочинних дій намагався завдати матеріальної шкоди ОСОБА_7 на загальну суму 1700 гривень.
У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що підозрюваний раніше судимий, тому існують ризики переховуватись від органів досудового розслідування та суду, можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, можливість незаконно впливати на свідків, можливість вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того, на підставі ч. 4 ст. 183 КПК України просить не визначати розмір застави у зв`язку з тим, що злочин вчинений із погрозою застосування насильства.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, просив відмовити з тих підстав, що клопотання слідчого не обґрунтоване, ризики наведені прокурором нічим не підтверджуються, підозрюваний має постійне місце проживання в м. Києві. Крім цього, захисник просив врахувати те, що підозрюваний хворий на туберкульоз відкритої форми, потребує спеціального лікування та харчування та може утримуватись з дотриманням спеціальних умов. З огляду на що просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, що надасть змогу підозрюваному пройти лікування.

Підозрюваний підтримав свого захисника, повідомив, що кожного доня до нього приходить соціальний працівник, який приносить йому їжу та ліки.

За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

За вказаним фактом, 13.08.2022 року відомості про вчинення злочину внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002329.

13 серпня 2022 року, ОСОБА_6 затримано, в порядку ст. 208 КПК України.
13 серпня 2022 року, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.
Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, свідчать про наявність обставин, які дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які наведені в клопотанні та містяться у долучених до клопотання документах.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, стан здоров`я, а саме, той факт, що він потребує лікування, спеціального харчування, має постійне місце проживання в м. Києві, що було підтверджено прокурором та слідчим в судовому засіданні, його вік.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Як зазначається у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна (Панченко проти Росії (Panchenko v. Russia) від 08 лютого 2005 року № 45100/98, п. 106). Крім цього, ризик того, що обвинувачений буде перешкоджати належному відправленню судочинства, не може оцінюватись абстрактно, факт такого перешкоджання має бути підтверджено доказами (Бекчієв проти Молдови (Becciev v. Moldova), від 04 жовтня 2005 № 9190/03 п. 59).

Проте, прокурором не наведено жодних доводів, які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, ОСОБА_6 знищить або спотворення речових доказів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинить інші кримінальні правопорушення.

Також при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02 , щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачений ст. 177 КПК України, а саме можливість знищити або спотворити речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинить інші кримінальні правопорушення, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 1, 3 ч. 1 ст. 194 КПК України). Така обставина дає підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні.
За наведених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних із знищенням або спотворенням речових доказів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинення інших кримінальних правопорушень, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці, оскільки такий запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим слідчим суддею ризикам та забезпечити виконання ОСОБА_6 покладених процесуальних обов`язків.
Керуючись, ст.ст. 176-178, 183, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:
у задоволенні клопотання - відмовити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 2 місяці до 15 жовтня 2022 року включно.
ОСОБА_6 зобов`язаний невідкладно прибути до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такі обов`язки:
1)цілодобово не залишати місце свого проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
2)прибувати за кожною вимогою до прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження.
Підозрюваного ОСОБА_6 звільнити з під варти у залі суду.
Роз`яснити ОСОБА_6 що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя