ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/370/22 Справа № 691/861/22 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2022 року м. Черкаси
Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар учасники справи:ОСОБА_5
прокурор ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 04 жовтня 2022 року про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність слідчого щодо не внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

в с т а н о в и в:

29 вересня 2022 року ОСОБА_7 звернувся до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області зі скаргою, у якій вказував, що він 13 вересня 2022 року подав заяву до поліції за № 4835 у єдиному облікованому журналі у порядку вимог п. 4 ст. 214 КПК України про те, що державний нотаріус Бідна порушила вимоги ЗУ «Про нотаріат» та своїми діями та бездіяльністю зробила шкоду понад 1 000 000 грн. сину ОСОБА_7 ОСОБА_8 , під час відмови йому у надані відповідного свідоцтва про прийняття спадщини після померлої мами ОСОБА_9 у відповідності до ст. 1227 ЦК України.

Скаржник вказував, що у заяві до поліції він просив внести відомості до ЄРДР відносно Бідної за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 365-2 КК України.

Так як до теперішнього часу, вказані відомості до реєстру не внесені, ОСОБА_7 просив суд винести рішення, яким зобов`язати слідчого внести відомості, що містилися в його заяві до ЄРДР.

Ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 04 жовтня 2022 року в задоволенні скарги ОСОБА_7 відмовлено.

Ухвала суду обґрунтована тим, що підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину, мають бути критерієм внесення його до ЄРДР. Положення законодавства в цій частині свідчать про те, що реєстрації в ЄРДР підлягає не будь-яка заява чи повідомлення, а лише ті з них, що містять достатні відомості про кримінальне правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в них об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки конкретного кримінального правопорушення.

Скаржник не надав суду переконливих доказів того, що його заява не внесена у ЄРДР, а тому суд не знайшов підстав для задоволення скарги ОСОБА_7 .

Суд також вказав, що це не позбавляє скаржника права повторно звернутись до суду у випадку прийняття посадовими особами ВП № 1 Черкаського РУП рішення про невнесення відомостей до ЄРДР по його заяві.

Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу та доповнення до апеляційної скарги, у яких просить скасувати ухвалу і прийняти нову ухвалу, якою зобов`язати слідчого внести заяву про злочин державним нотаріусом до ЄРДР та розпочати досудове розслідування, а також повідомити йому реєстраційний номер у реєстрі.

У апеляційній скарзі та доповненнях до неї поданих 11 жовтня 2022 року вказує, що під час слухання справи прокурор зазначав, що нібито працівниками поліції розглядалася справа відповідно до Закону України «Про звернення громадян», оскільки дії державного нотаріуса не можливо розглядати за нормою КПК України. Зазначає, що до нотаріуса була подана заява ще 15 липня 2022 року і нотаріус особисто перешкоджала своєю діяльністю у отриманні свідоцтва про спадщину в прядку ст. 1227 ЦК України після померлої матері сину скаржника ОСОБА_10 .

Скаржник ОСОБА_7 в апеляційній скарзі просив проводити розгляд справи без його участі.

Заслухавши доповідь головуючого, доводи прокурора, який просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги, вивчивши матеріали, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Кримінальний процесуальний кодекс України однаково зобов`язує і слідчого, дізнавача і прокурора під час кримінального провадження неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана ВР України, вимог інших актів законодавства.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 року № 139). Згідно з п. 1 глави 2 розділу 1 цього положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пунктів 4, 5 частини 5 статті 214 КПК України.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 в межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом з тим зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.

Згідно із ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Колегія суддів приходить до висновку, що аналіз положень КПК України дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення (внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР передбачено положеннями ч. 1 ст. 214 КПК України, а прийняття і реєстрація заяв, передбачена положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України).

Звертаючись до слідчого судді зі скаргою на дії слідчого, ОСОБА_7 вказував, що 13 вересня 2022 року ним була подана заява до поліції за № 4835 у єдиному облікованому журналі у порядку вимог п. 4 ст. 214 КПК України про те, що державний нотаріус Бідна порушила вимоги Закону України «Про нотаріат» та своїми діями та бездіяльністю зробила шкоду понад 1 000 000 грн сину заявника ОСОБА_10 під час відмови йому у наданні відповідного свідоцтва про прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_9 у відповідності до ст. 1277 ЦК України.

ОСОБА_7 зазначив, що внаслідок того, що Бідна відмовила у наданні відповідного свідоцтва та під час роботи комісії, яка приймає відповідне рішення про розмір сум на субвенцію для купівлі житла у порядку вимог постанови Кабміну № 280, його син ОСОБА_10 не надав відповідного свідоцтва з тим, щоб підтвердити його право на права та обов`язки після померлої матері.

Заявник вважав, що дії державного нотаріуса Бідної підпадають під ознаки кримінального злочину за ознаками ч. 3 ст. 365-2 КК України.

Стаття 365-2 КК України передбачає кримінальну відповідальність за зловживання своїми повноваженнями аудитором, нотаріусом, оцінювачем, уповноваженою особою або службовою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, іншою особою, яка не є державним службовцем, посадовою особою місцевого самоврядування, але здійснює професійну діяльність, пов`язану з наданням публічних послуг, у тому числі послуг експерта, арбітражного керуючого, приватного виконавця, незалежного посередника, члена трудового арбітражу, третейського судді (під час виконання цих функцій), або державним реєстратором, суб`єктом державної реєстрації прав, державним виконавцем, приватним виконавцем з метою отримання неправомірної вигоди, якщо це завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам або інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам юридичних осіб.

Частина третя цієї статті визначає відповідальність за дії, передбачені частинами першою або другою цієї статті, якщо вони спричинили тяжкі наслідки.

Під час розгляду справи слідчим суддею встановлено, що заяву ОСОБА_7 зареєстровано та по ній проводиться перевірка в порядку Закону України «Про звернення громадян».

При зверненні до слідчого судді ОСОБА_7 не надав заяву про внесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР, із якою він звертався до поліції, та з приводу якої не внесено відомості до реєстру. Виклад обставин справи міститься лише у скарзі ОСОБА_7 , однак, суд не може оцінювати лише викладені скаржником обставини без надання оцінки відповідному документу, з яким ОСОБА_7 звертався до органу досудового розслідування та по якому повинно було прийматись рішення слідчим про внесення відомостей до реєстру досудових розслідувань.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає правильним висновок слідчого судді щодо відсутності підстав для задоволення скарги ОСОБА_7 та зобов`язання слідчого внести відомості до ЄРДР про вчинення державним нотаріусом Бідною кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України, оскільки ОСОБА_7 не надано відповідних доказів того, що його заява, подана 13 вересня 2022 року до відділу поліції містить відомості саме про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 365 КК України, вчинене нотаріусом Бідною, та не повинна розглядатись у порядку, визначеному Законом України «Про звернення громадян».

Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право:

1) залишити ухвалу без змін;

2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу ОСОБА_7 слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 04 жовтня 2022 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність слідчого залишити без змін.

Керуючись статтями 303, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 04 жовтня 2022 року про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність слідчого щодо не внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді