Справа № 697/950/22
Номер провадження 1-кп/697/121/2022
У Х В А Л А
Іменем України
04 серпня 2022 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря с/з ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Канів Черкаської області клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Ліпляве, Канівського району, Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185, ч.2 ст. 15, ч.4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Канівського міськрайонного суду Черкаської області перебуває обвинувальний акт, разом з додатками, у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000096 від 25.05.2022 відносно обвинуваченого ОСОБА_4 за ч.4 ст. 185, ч.2 ст. 15, ч.4 ст. 185 КК України.

10.06.2022 ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою терміном на 60 днів, з 08.06.2022 по 06.08.2022.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, так як ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України не зменшилися і продовжують існувати. ОСОБА_4 неодноразово вчиняв злочини, може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та представників потерпілих, вчинити інші кримінальні правопорушення, а тому є всі підстави у продовженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні щодо продовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не заперечував, просив врахувати інформацію про стан його здоров`я, зокрема встановлений діагноз ВІЛ-інфекцію VI клінічна стадія, та хронічний вірусний гепатит «С».

Представники потерпілих в судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд справи без їх участі.

Суд, вислухавши клопотання прокурора, думку обвинуваченого, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно положень ч.3 ст. 315 КПК України під час судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Згідно рішення Європейського Суду з прав людини «Тейс проти Румунії», автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинуваченим строку тримання під вартою, суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме: впливати на свідків, які не допитані в ході судового розгляду, відсутність належних гарантій та підтвердження соціальних зв`язків, які б переважали наявні ризики його ухилення від суду або вчинення іншого кримінального правопорушення.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Як зазначено в статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, не має постійного місця роботи, не має міцних соціальних зв`язків, а також законних джерел для існування, може вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому є всі підстави для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Під час судового розгляду встановлено і знайшло підтвердження наявність ризиків, передбачених у п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливість ухилятися від суду, що підтверджується зібраними по кримінальному провадженню письмовими документами, ухиляючись тим самим від притягнення до кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків та представників потерпілих, які судом ще не допитані, та вчинити інші кримінальні правопорушення.

З огляду на викладене, з метою забезпечення належної поведінки обвинуваченого, запобігання та мінімізації вищевказаних ризиків, суд вважає за необхідне продовжити застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Оцінюючи аргументи обвинуваченого щодо врахування встановленого йому діагнозу, суд зазначає наступне. Перелік хвороб, які перешкоджають триманню під вартою особи та є підставою її звільнення від відбування покарання, визначений Наказом МОЗ від 15.08.2014 № 1348/5/572 із змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства юстиції № 1517/5/503 від 10.05.2017, а саме розділом IV цього Порядку.

З огляду на вказаний порядок, підставою звільнення особи з під варти чи подальшого відбування покарання за хворобою є відповідний висновок лікарсько-консультативної комісії про медичний огляд такої щодо наявності захворювання, визначеного Переліком захворювань . В матеріалах справи відсутній відповідний висновок спеціальної лікарської комісії про медичний огляд ОСОБА_4 , який би свідчив про те, що стан обвинуваченого погіршився та який би слугував обґрунтованою підставою для вирішення питання щодо неможливості утримання обвинуваченого під вартою через хворобу.

Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка станом на 01 січня 2022 року становить 2481,00 грн.

У відповідності до вимог ст. 183 КПК України суд визначає обвинуваченому ОСОБА_4 розмір застави в сумі, що становить 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 49620,00 грн. та вважає, що така сума застави буде достатньою для забезпечення його належної поведінки.

Суд також вважає за необхідне, в разі внесення застави, покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

4) постійно носити засіб електронного контролю.

З урахуванням викладеного та керуючись ст.ст.177, 183, 194-200 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 02.10.2022 включно.

Ухвала щодо продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Визначити ОСОБА_4 розмір застави: 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49620,00 гривень.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

4) постійно носити засіб електронного контролю.

Копію даної ухвали в частині продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою направити Державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання та вручити обвинуваченому ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Головуючий ОСОБА_1