Справа № 932/4225/22
Провадження № 1-кс/932/2345/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 вересня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у приміщенні суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровської області ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 , про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:
До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СВ Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню за № 0001329 від 02.08.2022 року, в якому він просить накласти арешт на мобільний телефон «Meizu» білого кольору IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ; грошові кошти 1 купюра номіналом 50 грн. СК 8038525, 2 купюри номіналом 20 грн. ЮД 8031414, ЕГ 4221279; кросівки чорного кольору зі слідами бурого кольору.

В обґрунтування клопотання вказано, в провадженні СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № 0001329 від 02 серпня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

02 серпня 2022 року близько 16 год. 30 хв. за адресою: м. Дніпро, вул. Шмідта, буд. 2, ринок «Озерка», двоє невідомих осіб у період воєнного стану відкрито заволоділи майном ОСОБА_5 .

У ході проведення затримання та особистого обшуку гр. ОСОБА_6 , було виявлено та вилучено мобільний телефон «Meizu» білого кольору IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ; грошові кошти 1 купюра номіналом 50 грн. СК 8038525, 2 купюри номіналом 20 грн. ЮД 8031414, ЕГ 4221279; кросівки чорного кольору зі слідами бурого кольору.

Вищевказане майно постановою слідчого від 03.08.2022 року було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні оскільки воно має значення речового доказу по вказаному кримінальному провадженню, так як воно може зберігати на собі сліди вчиненого кримінального проступку, і на даний час існує реальна загроза, що особа, якій належать вказані речі, з метою уникнення відповідальності, а також перешкоджання встановлення істини по справі може будь-яким шляхом позбутися зазначеного майна, у тому числі яке має доказове значення, чим створить перешкоди для здійснення досудового розслідування кримінального проступку.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Власник майна в судове засідання не викликалась, оскільки майно не має матеріальної цінності та становить лише об`єкт (матеріал) для відповідних експертних досліджень.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього докази, слідчий суддя приходить до такого висновку.

У відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 131 КПК України, передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення: 1)збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з положеннями ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту або обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З наданих слідчому судді матеріалів убачається, що в провадженні СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № 0001329 від 02 серпня 2022 року, за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Встановлено, що до 02 серпня 2022 року близько 16 год. 30 хв. за адресою: м. Дніпро, вул. Шмідта, буд. 2, ринок «Озерка», двоє невідомих осіб у період воєнного стану відкрито заволоділи майном ОСОБА_5 . У ході проведення затримання та особистого обшуку гр. ОСОБА_6 , було виявлено та вилучено мобільний телефон «Meizu» білого кольору IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ; грошові кошти 1 купюра номіналом 50 грн. СК 8038525, 2 купюри номіналом 20 грн. ЮД 8031414, ЕГ 4221279; кросівки чорного кольору зі слідами бурого кольору.

Постановою слідчого СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 03 серпня 2022 року, вилучені об`єкти визнані речовими доказами.

Вирішуючи питання про накладення арешту на вилучені речі, слідчий суддя вважає, що вони мають істотне значення для доведення важливих обставин кримінального провадження, відповідають критеріям, переліченим у ч. 1 ст. 98 КПК України, тому є підстави для накладення арешту на це майно.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У відповідності до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Оскільки вилучені об`єкти повинні зберігатись неушкодженими, вважаю доцільним встановити також заборону користування ними, окрім спеціально уповноважених осіб та експертів.

З урахування вищезазначеного, клопотання слідчого належить задовольнити повністю.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 131, 170-173, 309, 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровської області ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 , про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «Meizu» білого кольору IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ; грошові кошти 1 купюра номіналом 50 грн. СК 8038525, 2 купюри номіналом 20 грн. ЮД 8031414, ЕГ 4221279; кросівки чорного кольору зі слідами бурого кольору, з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ігор КОНДРАШОВ