Cправа №991/1536/22
Провадження №11-п/991/9/22
Суддя-доповідач: ОСОБА_1
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

25 серпня 2022 року місто Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

секретар судового засідання ОСОБА_6 ,

за участю:
прокурора ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду подання колегії суддів Вищого антикорупційного суду про направлення кримінального провадження №0000012 від 23 вересня 2014 року щодо

ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Запоріжжя, зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 , щодо якого здійснюється спеціальне судове провадження, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України,

ОСОБА_9 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Краcний Луч (м. Хрустальний) Луганської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27 ч.5 ст.191 КК України,

з Вищого антикорупційного суду до іншого суду,

В С Т А Н О В И Л А:

Колегія суддів Вищого антикорупційного суду звернулася до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду з поданням про направлення кримінального провадження №0000012 від 23.09.2014 щодо ОСОБА_8 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, та ОСОБА_9 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27 ч.5 ст.191 КК України, із Вищого антикорупційного суду до іншого суду.

Подання обґрунтоване тим, що розмір завданої шкоди у кримінальному провадженні становить 1 278 080,68 грн, що не перевищує дві тисячі розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, який становить 2 294 000 грн (2013 рік) та 2 436 000 грн (2014 рік). Відтак, відсутня обов`язкова умова, передбачена п.2 ч.5 ст.216 КПК України, на яку посилалась прокурор, для предметної підсудності Вищого антикорупційного суду. Відсутні й обов`язкові умови, зазначені у п.1, 3 ч.5 ст.216 КПК України.

Тому колегія суддів Вищого антикорупційного суду просить визначити підсудність кримінального провадження №0000012 від 23.09.2014 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, та ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27 ч.5 ст.191 КК України.

Згідно із ч.4 ст.34 КПК України про час та місце розгляду подання чи клопотання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого повідомляються учасники судового провадження, проте їх неприбуття не перешкоджає розгляду питання.

Оскільки обвинувачені ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , захисники ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , представник потерпілого АТ «Українська залізниця» були належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду і не повідомили про поважні причини свого неприбуття, розгляд подання колегії судді Вищого антикорупційного суду здійснюється без участі зазначених осіб.

Прокурор ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечила проти задоволення подання.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення прокурора, дослідивши доводи клопотання, колегія суддів враховує такі положення закону та обставини.
До підсудності Вищого антикорупційного суду ч.1 ст.33-1 КПК України віднесені кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених у примітці ст.45 КК України, ст.206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених п.1-3 ч.5 ст.216 КПК України.
У примітці до ст.45 КК України зазначено, що корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені ст.191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені ст.210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу.
Відтак, для визначення підсудності Вищого антикорупційного суду ключове значення мають дві підстави: 1) наявність кримінального правопорушення, зазначеного у ч.1 ст.33-1 КПК України; 2) наявність хоча б однієї з умов, передбачених п.1-3 ч.5 ст.216 КПК України.
Умовами, визначеними п.1-3 ч.5 ст.216 КПК України, є:
- вчинення кримінального правопорушення суб`єктом, зазначеним у п.1 ч.5 ст.216 КПК України;
- розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого ст.354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 368, 369, 369-2 КК України, у п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, а також предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у кримінальних правопорушеннях, передбачених ст.191, 206-2, 209, 210, 211, 364, 410 КК України, у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків);
- кримінальне правопорушення, передбачене ст.369, ч.1 ст.369-2 КК України, вчинено щодо службової особи, визначеної у ч.4 ст.18 КК України або у пункті 1 цієї частини.

Кримінальне правопорушення, передбачене ст.191 КК України, належить до підсудності Вищого антикорупційного суду згідно з вимогами ст.33-1 КПК України.

При цьому відповідно до обвинувального акту злочинні дії тривали впродовж 2013-2014 років, тому для розрахунку суми предмету кримінального правопорушення необхідно врахувати розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2013 та 2014 років.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2013 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб із 01.01.2013 становить 1147 грн. Ураховуючи вимоги п.2 ч.5 ст.216 КПК України, розмір предмету кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди, передбачений, зокрема ст.191 КК України, має становити понад 2 294 000 грн (2000*1147).

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2014 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб із 01.01.2014 становить 1218 грн. Розмір предмету кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди, передбачений, зокрема ст.191 КК України, має становити понад 2 436 000 грн (2000*1218).

Зі змісту обвинувального акта вбачається, що розмір завданої шкоди у кримінальному правопорушенні, передбаченому ст.191 КК України, складає 1 278 080, 68 грн.

Тому, хоча, за версією сторони обвинувачення, кримінальне правопорушення вчинено службовою особою суб`єкта господарювання ДП «УПП ДАЗТУ», у статутному капіталі якого частка державної власності перевищує 50 відсотків, однак, розмір завданої шкоди не відповідає умовам, передбаченим п.2 ч.5 ст.216 КПК України (у редакції, чинній на час надходження обвинувального акта), в частині розміру завданої шкоди, адже розмір завданої шкоди у кримінальному правопорушенні становить 1 278 080, 68 грн, що не перевищує дві тисячі розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, який становить 2 294 000 грн (2013 рік), та 2 436 000 грн (2014 рік).

Також обвинувачені у кримінальному провадженні №0000012 не є особами, які обіймають посади, визначені п.1 ч.5 ст.216 КПК України, а інкриміновані їм кримінальні правопорушення не підпадають під обов`язкову умову, визначену п.3 ч.5 ст.216 КПК України.

Відтак, обґрунтованими є доводи подання колегії суддів Вищого антикорупційного суду, що обов`язкові умови, передбачені п.1-3 ч.5 ст.216 КПК України, відсутні.

Згідно з абз.2 ч.3 ст.34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з Вищого антикорупційного суду до іншого суду вирішується колегією у складі п`яти суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду за поданням складу суду, визначеного для розгляду кримінального провадження, або за клопотанням сторін не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022, в Україні введено воєнний стан на 30 діб, який на теперішній час з 23.08.2022 продовжено строком на 90 діб.

Особливий режим кримінального провадження в умовах воєнного стану врегульовано ст.615 КПК України.
Відповідно до положень ч.9 ст.615 КПК України (у редакції на час затвердження обвинувального акту 10.05.2022) під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, в межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - найбільш територіально наближеним до нього судом, що може здійснювати правосуддя, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством. Положення цієї частини не поширюються на кримінальні провадження, обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності в яких скеровано до суду до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною.
В аспекті застосування приписів ч.9 ст.615 КПК України щодо встановлення місця закінчення досудового розслідування необхідно виходити із положень Глави 24 КПК України, які визначають поняття і форми закінчення досудового розслідування.
Відповідно до ч.2 ст.283 КПК України, якою визначаються загальні положення закінчення досудового розслідування, прокурор зобов`язаний у найкоротший строк після повідомлення особі про підозру здійснити одну з таких дій: 1) закрити кримінальне провадження; 2) звернутися до суду з клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності; 3) звернутися до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.
Таким чином, як вбачається зі змісту наведеної норми, певну форму закінчення досудового розслідування законодавець пов`язує з дією, яку зобов`язаний вчинити саме прокурор, а тому місцем закінчення досудового розслідування слід вважати місце вчинення прокурором відповідної дії (ухвала Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 15.08.2022 у справі №953/4414/22, провадження № 51-2361впс22).
Із матеріалів провадження вбачається, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000012 від 23.09.2014 за обвинуваченням ОСОБА_8 та ОСОБА_9 був затверджений прокурором четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва у суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , яка фактично розташована за адресою: вул. Ісаакяна, 17, м. Київ, та належить до територіальної підсудності Шевченківського районного суду міста Києва.
Тому, оскільки обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000012 мав бути скерований до Шевченківського районного суду міста Києва, колегія суддів дійшла висновку, що подання колегії суддів Вищого антикорупційного суду слід задовольнити, а матеріали кримінального провадження №0000012 від 23 вересня 2014 року щодо ОСОБА_8 та ОСОБА_9 направити до Шевченківського районного суду міста Києва.
Керуючись ст.ст.33-1, 34, 615 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А :

Подання колегії суддів Вищого антикорупційного суду про направлення кримінального провадження №0000012 від 23 вересня 2014 року щодо ОСОБА_8 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, та ОСОБА_9 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27 ч.5 ст.191 КК України, з Вищого антикорупційного суду до іншого суду задовольнити.
Матеріали кримінального провадження №0000012 від 23 вересня 2014 року щодо ОСОБА_8 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, та ОСОБА_9 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27 ч.5 ст.191 КК України, направити до Шевченківського районного суду міста Києва.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3

ОСОБА_12

ОСОБА_5