ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/1776/22
Провадження № 1-кс/210/640/22

"23" червня 2022 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кривий Ріг клопотання старшого слідчого слідчого відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000676 від 21.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогоч. 1 ст. 111-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання.

У клопотанні ставиться питання про накладення арешту на вилучені під час огляду місця події 20 червня 2022 року, а саме: мобільний телефон марки Xiaomi 10Promax темно сірого кольору, в чохлі чорного кольору, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , з сім карткою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_3 . в спец. пакеті Національної поліції України KIV 2133368., мобільний телефон марки Xiaomi 9 Т червоного кольору, в чохлі червоно-чорного кольору, imei 1: НОМЕР_4 , imei 2: НОМЕР_5 , з сім карткою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_6 . в спец. пакеті Національної поліції України EXP 0309212., магніт прямокутної форми, який має зображення російського прапору, собору та надпис білого кольору «МОСКВА», магніт, що представляє собою, два прапори республіки Білорусь, та надпис синього кольору «Білорусь» в спец. пакеті Національної поліції України EXP0309210., футболку зеленого кольору на правом рукаві якої знаходиться зображення прапору російської федерації в спец. пакеті Національної поліції України EXP0309211.

Слідчий просить накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування до прийняття рішення у кримінальному провадженні.

Виклад обставин та правова кваліфікація
В провадженні слідчого відділення ВП № 2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000676 від 21.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України.

Досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000676 від 21.06.2022 здійснюється в складі слідчої групи слідчого відділення ВП № 2 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Процесуальне керівництво даного кримінального провадження здійснює Криворізька південна окружна прокуратура.

20.06.2022 до чергової частини ВП №2 надійшло повідомлення , про те що громадянин України ОСОБА_5 , починаючи з квітня 2022 року, в месенджерах, не визначеному колу осіб, добровільно висловлював заперечення здійснення збройної агресії проти України, тим самим підтримував дії країни агресора, позитивно висловлювався відносно діючої влади російської федерації, дискредитує осіб, які захищають суверенітет та територіальну цілісність України.(ЄО №8034 від 20.06.2022).

Обґрунтування клопотання.
20.06.2022 року дізнавачем СД ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, в каб№309 Відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області було проведено огляд мобільного телефону, який добровільно видав та надав для огляду громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає в АДРЕСА_1 . Мобільний телефон марки Xiaomi 10Promax темно сірого кольору, в чохлі чорного кольору,imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , з сім карткою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_3 . Даний мобільний телефон було поміщено до спец. пакету Національної поліції України KIV 2133368.

20.06.2022 року дізнавачем СД ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, в каб.№309 Відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, було проведено огляд мобільного телефону, який добровільно видала та надала для огляду громадянка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає в АДРЕСА_1 . Мобільний телефон маркиXiaomi 9 Тчервоного кольору, в чохлі червоно-чорного кольору, imei 1: НОМЕР_4 , imei 2: НОМЕР_5 , з сім карткою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_6 .Даний мобільний телефон було поміщено до спец. пакету Національної поліції України EXP0309212.

20.06.2022 року дізнавачем СД ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області було проведено огляд речей на відкритій ділянці місцевосці біля домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , де громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає в АДРЕСА_1 , вийшов з домоволодіння та добровільно видав та надав для огляду, магніт прямокутної форми, який має зображення російського прапору, собору та надпис білого кольору «МОСКВА», магніт, що представляє собою, два прапори республіки «Білорусь», та надпис синього кольору «Білорусь», футболка зеленого кольору на правом рукаві якої знаходиться зображення прапору російської федерації. Дану футболку було поміщено до спец. пакету Національної поліції України EXP0309211. Магніти були поміщені до спец. пакету Національної поліції України EXP0309210.

В даному випадку вилучене 20.06.2022 майно в ході складання протоколу огляду є речовими доказами по кримінальному провадженню, які можуть бути використані як доказ факту та обставин вчинення кримінального правопорушення, що встановлюється в ході досудового розслідування, що безумовно відповідає критеріям у ст. 98 КПК України, тому являються речовими доказами та мають доказову базу по кримінальному провадженні №0000676 від 21.06.2022.

Таким чином, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, майно вилучене відповідно до протоколу огляду від 20.06.2022 є тимчасово вилученим майном.

З метою запобігання приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна або настання інших наслідків, а також з метою збереження речових доказів існує необхідність у накладанні арешту на вищевказане майно, відповідно оцінки доказів для проведення повного, неупередженого досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Крім того, слідство вважає, що відмова у накладенні арешту на майно, вилучене в ході складання протоколу огляду місця події від 20.06.2022, може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування слідів кримінального правопорушення, які необхідно дослідити для встановлення істини у кримінальному провадженні.

Позиції сторін
В судове засіданні слідчий та прокурор не з`явились, надали заяви про можливість розгляду клопотання у їх відсутність.

У відповідності до ч. 4, 6 ст. 107 КПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників процесу, фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею про арешт майна, не здійснювалась.

Щодо дотримання строків звернення із клопотанням:
Частиною 5 статті 171 КПК визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт тимчасово вилученого майна подане своєчасно - на наступний робочий день після вилучення майна під час огляду місця події. Вказане клопотання повернуто для усунення недоліків, та в подальшому встановлений слідчим суддею строк подано прокурором.
Мотивація суду
Положеннями ч. 1 статті 171 КПК України передбачено загальний порядок звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, а також цивільного позивача з клопотанням про арешт майна до слідчого судді.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Як вбачається з матеріалів, доданих до клопотання, зокрема протоколу огляду , огляд проведено до внесення відомостей в ЄРДР.
В подальшому, слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з відповідним клопотанням про проведення огляду, оскільки огляд проведено в порядку частини 3 статті 233 КПК як невідкладний.
Також встановлено, що слідчим суддею задоволено клопотання про проведення огляду, та визнано проведено огляду в домоволодінні без ухвали слідчого судді як невідкладний випадок.
На етапі розгляду цього клопотання вручено повідомлення про підозру.
Слідчий суддя враховує, що згідно з пунктом 1 частини 1 статті 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); а за частиною 2 статті 91 КПК України, доказування полягає у збиранні,перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
За змістом частини 3 статті 214 КПК України здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути проведений огляд місця події (відомості вносяться невідкладно після завершення огляду).
Огляд місцевості здійснюється з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 237 КПК України).
Відповідно до частин 5, 7 статті 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування. При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Встановлено, що під час огляду місця події 20 червня 2022 року вилучено речі та предмети, які визнано в якості речових доказів у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР 21 червня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.111-1 КК України.
Відповідно до положень статті 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, дізнавач невідкладно у письмовій формі повідомляє керівника органу прокуратури про початок досудового розслідування, підставу початку досудового розслідування та інші відомості, передбачені частиною п`ятою цієї статті. Якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний протягом п`яти робочих днів з дня внесення таких відомостей з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до відповідного органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування.
Згідно з частинами 1-2 статті 216 КПК України слідчі органів Національної поліції здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування. Слідчі органи безпеки здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 109, 110, 110-2, 111, 111-1, 111-2, 112, 113, 114, 114-1, 114-2, 201, 201-1, 258-258-5, 265-1, 305, 328, 329, 330, 332-1, 332-2, 333, 334, 359, 422, 435-1, 436, 436-2, 437, 438, 439, 440, 441, 442, 443, 444, 446, 447 Кримінального кодексу України.
Згідно положень статей 84 - 85 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Згідно з частиною 2 статті 168 КПК України та пунктів 1,3 частини 2 статті 167 КПК України під час обшуку може здійснюватись тимчасове вилучення майна, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
З урахуванням положень частини 3 статті 214 КПК України, частини 7 статті 237 КПК України та статей 167-168 КПК України, вилучені під час огляду речі та предмети набули статуту тимчасово вилученого майна.
Слідчий, посилаючись на вимоги частини 2 статті 170 КПК України, з метою забезпечення збереження речового доказу, просить накласти арешт на вказане майно. В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що вилучене майно визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.
Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до вимог пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно з частиною 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Судовим розглядом встановлено, що мобільний телефон марки Xiaomi 10Promax темно сірого кольору, в чохлі чорного кольору, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , з сім карткою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_3 був вилучений органом досудового розслідування під час огляду місця події в порядку частини 3 статті 214 КПК України , відомості про кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР наступного дня - 21 червня 2022 року.
З матеріалів, доданих до клопотання вбачається, що підслідність станом на момент направлення клопотання про арешт майна не визначена.
В той же час, слідчий виконав вимоги положень частини 1 статті 172 КПК України, та після вилучення майна негайно звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, що відповідає завданням кримінального провадження, та забезпечення схоронності матеріального об"єкту, який має ознаки речового доккази та відповідає критеріям, визначеним у статті 98 КПК України.
Незастосування арешту тимчасово вилученого під час огляду мсіця події до внесення відомостей в ЄРДР , може призвести до знищення речових доказів та непритягнення причетних до вчинення злочину осіб до кримінальної відповідальності.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів достатність підстав вважати, що був вчинений злочин, ознаки якого містяться в диспозиції статті 111-1 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 20.06.2022 року огляду місця події, під час якого вилучені вказані у клопотанні речі, можуть бути використані для доведення відомостей про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям, передбачених у статті 98 КПК України.
Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази, слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт.
Слідчим доведено необхідність накладення арешту шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на вилучені під час огляду місця події від 20.06.2022 року до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту на мобільний телефон марки Xiaomi 10Promax темно сірого кольору, в чохлі чорного кольору, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , з сім карткою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_3 . в спец. пакеті Національної поліції України KIV 2133368., мобільний телефон марки Xiaomi 9 Т червоного кольору, в чохлі червоно-чорного кольору, imei 1: НОМЕР_4 , imei 2: НОМЕР_5 , з сім карткою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_6 . в спец. пакеті Національної поліції України EXP 0309212., магніт прямокутної форми, який має зображення російського прапору, собору та надпис білого кольору «МОСКВА», магніт, що представляє собою, два прапори республіки Білорусь, та надпис синього кольору «Білорусь» в спец. пакеті Національної поліції України EXP0309210., футболку зеленого кольору на правом рукаві якої знаходиться зображення прапору російської федерації в спец. пакеті Національної поліції України EXP0309211.
Застосовуючи такий спосіб арешту, слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення, що вказане майно може бути знаряддям вчинення злочину.
Враховуючи викладене, на вищевказане тимчасово вилучене майно необхідно накласти арешт шляхом .
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом, та яке могло бути використано для вчинення злочину та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
У той же час слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Згідно з частиною 10 статті 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до частини 4 статті 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Ззгідно з частиною 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Матеріали, додані до клопотання, а так само і клопотання про арешт майна містить обґрунтування застосування найбільш обтяжливих способів арешту, зокрема заборони використовувати тимчасово вилучено майно до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні.
Під час розгляду клопотання прокурор довів, що застосування найбільш обтяжливого способу арешту - заборона використовувати тимчасово вилучене майно до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні є необхідним та відповідає меті арешту.
Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна , наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167-168, 170-174, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого слідчого відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000676 від 21.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на виявлене та вилучене 20.06.2022 в ході огляду майно, а саме: мобільний телефон марки Xiaomi 10Promax темно сірого кольору, в чохлі чорного кольору, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , з сім карткою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_3 . в спец. пакеті Національної поліції України KIV 2133368., мобільний телефон марки Xiaomi 9 Т червоного кольору, в чохлі червоно-чорного кольору, imei 1: НОМЕР_4 , imei 2: НОМЕР_5 , з сім карткою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_6 . в спец. пакеті Національної поліції України EXP 0309212., магніт прямокутної форми, який має зображення російського прапору, собору та надпис білого кольору «МОСКВА», магніт, що представляє собою, два прапори республіки Білорусь, та надпис синього кольору «Білорусь» в спец. пакеті Національної поліції України EXP0309210., футболку зеленого кольору на правом рукаві якої знаходиться зображення прапору російської федерації в спец. пакеті Національної поліції України EXP0309211.

Заборонити будь-кому будь-яким чином відчужувати, розпоряджатись, використовувати вилучене майно до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту, окрім слідчого, прокурора для забезпечення збереження речових доказів, проведення відповідних експертиз та/або подальшого звернення в дохід держави та виконання завдань кримінального провадження.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Виконання ухвали про арешт майна покласти на прокурора - процесуального керівника у кримінальному провадженні ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 (п"яти) днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1