Справа №: 398/1814/22
провадження №: 1-кп/398/207/22
УХВАЛА
Іменем України

"12" серпня 2022 р. м.Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 ,
за участю секретарів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7 ,
захисника ОСОБА_8 ,
потерпілого ОСОБА_9
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрія обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000593 від 16.05.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
У провадженні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000593 за обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
У підготовчому судовому засіданні, захисник обвинуваченого ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_8 заявив клопотання про розгляд скарг на дії слідчого під час складання протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 16 травня 2022 року та дії слідчого під час складання протоколу допиту потерпілого від 16 травня 2022 року, в яких просить суд скасувати протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 16 травня 2022 року слідчого ОСОБА_10 складений 16 травня 2022 року та протокол допиту потерпілого від 16 травня 2022 року слідчого ОСОБА_11 складений 16 травня 2022 року.
В обґрунтування поданих скарг послався на те, що протокол складається з вступної частини, яка повинна містити відомості про особу, яка проводить процесуальну дію (прізвища, ім`я, по-батькові, посада), час проведення (п.1 ч.3 ст.104 КПК України). Однак слідча у вступній частині протоколу не вказала свої повні дані, а саме по-батькові, не зазначила кінцевий час проведення процесуальної дії, вказавши лише про її початок о 09:00 годині, чим порушила п.1 ч.3 ст.104 КПК України. Окрім цього вступна частина протоколу містить ознаки підроблення, а саме перед словами «слідчий» у назві посадової особи, в її імені «Ольга» та прізвищі « ОСОБА_12 » маються ознаки травлення документу; у кінці протоколу після речення «Заяву прийняв» і перед словом «слідчий» у назві посадової особи, яка складала документ є ознаки травлення документу; у заключній частині протоколу ім`я « ОСОБА_13 » та прізвище « ОСОБА_12 » мають ознаки травлення документу. Такіж ознаки травлення містяться і в протоколі допиту потерпілого від 16 травня 2022 року: у вступній частині протоколу після назви слідчого «слідчий СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградської області старший лейтенант поліції» прізвище « ОСОБА_14 » та ініціали « ОСОБА_15 » містять ознаки травлення документу.
У підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник - адвокат ОСОБА_8 заявлені вимоги скарг з наведених мотивів підтримали повністю та просили суд їх задовольнити.
У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_6 проти задоволення вказаних скарг заперечив, вказавши, що на даній стадії процесу, прийняття процесуальних рішень суду за такими скаргами не можливо, оскільки сторона обвинувачення ще не долучала докази на підтвердження вини особи. Їх дослідження буде відбуватися в судовому засіданні, під час якого сторона захисту може зазначити про можливі, на його думку, недоліки, а оцінку вказаним процесуальним документам суд надасть в нарадчій кімнаті під час ухвалення вироку.
Потерпілий підтримав думку прокурора.
Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали скарги, з`ясувавши обставини справи, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Нормою ч. 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Зокрема, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, передбачені пунктами 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9-1 частини першої статті 303 КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 303 КПК України скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314 -316 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 3 ст. 303 КПК України під час підготовчого судового засідання можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, передбачені п.п. 5 та 6 частини першої цієї статті, тобто за п.5 - рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою, та п. 6 - рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом.
Згідно п. 4 Листа Судової палати у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» № 1640/0/4-12 від 09.11.2012 року роз`яснено, що рішення, дії, бездіяльність, перелік яких визначено у ч. 1 ст. 303 КПК, можуть бути оскаржені на стадії досудового розслідування, але не можуть бути предметом оскарження на стадії підготовчого судового засідання. Водночас рішення, дії, бездіяльність слідчого чи прокурора, які не визначені у ч. 1 ст. 303 КПК, можуть бути оскаржені під час підготовчого судового засідання. Як під час досудового розслідування, так і під час підготовчого судового засідання можуть бути оскаржені лише 2 різновиди рішень: 1) рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим; 2) рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки.
Окрім того, під час підготовчого судового засідання можуть бути оскаржені лише рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора лише згідно з правилами, визначеними статтями 314 -316 цього Кодексу.
Разом із тим, статтею 314 КПК України визначено вичерпний перелік процесуальних рішень, які у підготовчому судовому засіданні має право прийняти суд (затвердити угоду; закрити провадження; повернути обвинувальний акт прокурору; направити обвинувальний акт до відповідного суду для визначення підсудності; призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта).
З огляду на вказану специфіку завдань та цілей підготовчого судового засідання, в межах цієї стадії суд позбавлений можливості досліджувати докази, надавати їм оцінку з точки зору їх допустимості та/або достовірності, а також робити висновки щодо законності чи незаконності дій, бездіяльності чи рішень, прийнятих на досудовому розслідуванні.
Натомість доводи скарг сторони захисту стосуються виключно законності дій слідчого щодо проведення та фіксації окремих процесуальних слідчих дій у даному кримінальному провадженні тобто, на думку суду, стосуються процесуального питання щодо допустимості доказів у кримінальному провадженні.
Захисник у своїх скагах просить скасувати протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 16 травня 2022 року та протокол допиту потерпілого від 16 травня 2022 року внаслідок їх підроблення (травлення), проте встановлення вказаних ознак документа не може бути виявлено під час його візуального огляду, потребує спеціальних знань і встановлюється шляхом проведення відповідної експертизи, тобто встановлення таких обставин виходить за межі дискреційних повноважень суду.
Щодо скасування протоколу допиту потерпілого від 16 травня 2022 року, слід зазначити, що ст. 23 КПК України встановлює принцип безпосередності дослідження показань, за змістом якого суд досліджує докази безпосередньо і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Тобто доказове значення у кримінальному провадженні матимуть саме ті показання потерпілого і свідків, які будуть надані останніми безпосередньо під час судового розгляду у судовому засіданні, а не надані ними в ході досудового розслідування.

При цьому, згідно вимог ч. 1 ст. 89 КПК України суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.
На думку колегії суддів, викладені у скаргах аргументи потребують аналізу низки взаємопов`язаних процесуальних дій та рішень у кримінальному провадженні, а відтак, твердження захисника щодо допущених порушень під час складання процесуальних документів, заперечення з цього приводу сторони обвинувачення, підлягають дослідженню судом під час судового розгляду шляхом оцінки прийняття процесуальних рішень та дій під час досудового розслідування.
На підтвердження даної позиції суду, звертаємо увагу на ч. 3 ст. 99 КПК України, яка зазначає, що сторона кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, зобов`язані надати суду оригінал документа. У зв`язку з чим, установити достовірність та надати правову оцінку рішенням слідчого можливо шляхом безпосереднього дослідження їх оригіналів, що може бути здійснено виключно під час судового розгляду в порядку ст. 358 КПК України. Якщо долучений до матеріалів кримінального провадження або наданий суду особою, яка бере участь у кримінальному провадженні, для ознайомлення документ викликає сумнів у його достовірності, учасники судового провадження мають право просити суд виключити його з числа доказів і вирішувати справу на підставі інших доказів або призначити відповідну експертизу цього документа (ч.3 ст.358 КПК України)
Суд, відповідно до вимог статей 314-316 КПК України, не вправі виходити за межі наданих йому нормами КПК України повноважень при проведенні підготовчого судового засідання та вдаватись фактично до оцінки інших процесуальних документів у кримінальному провадженні, що не передбачено стадією підготовчого провадження.
Таким чином, колегія суддів, розглянувши дані скарги приходить до висновку, що оскільки подані скарги заявлені захисником на стадії підготовчого судового засідання і доводи, викладені у скаргах повно, всебічно та об`єктивно можуть бути досліджені судом тільки під час безпосереднього судового розгляду та дослідження доказів у даному кримінальному провадженні, які на даній стадії відсутні у суду і не можуть бути долучені стороною обвинувачення до обвинувального акту, тому дані скарги та доводи у ній заявлені передчасно, у зв`язку з чим скарги задоволенню не підлягають. При цьому колегія суддів, зауважує, що сторона захисту не позбавлена права під час судового розгляду посилатися на встановлені нею порушення органом досудового розслідування КПК України, зокрема, під час дослідження доказів по справі.
Керуючись ст.ст. 303, 314, 315, 372 КПК України, колегія суддів,-
ПОСТАНОВИЛА:
У задоволенні скарг захисника ОСОБА_8 на дії слідчого під час складання протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 16 травня 2022 року та дії слідчого під час складання протоколу допиту потерпілого від 16 травня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000593 від 16 травня 2022 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя ОСОБА_1 ,
Судді ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3