Справа № 177/849/22
Провадження № 1-кп/177/109/22
У Х В А Л А

24 серпня 2022 року м. Кривий Ріг

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000646 від 16.06.2022 відносно неповнолітнього ОСОБА_3 обвинуваченого за ч. 4 ст. 186 КК України, -

за участю

прокурора ОСОБА_4

захисника

ОСОБА_5 /л обвинуваченого ОСОБА_3

законного представника н/л обвинуваченого ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В:
12.08.2022 до Криворізького районного суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України з угодою про визнання винуватості, укладеною 12 серпня 2022 року між прокурором та обвинуваченим.
Прокурор в підготовчому судовому засіданні, вважає, що обвинувальний акт складений з дотриманням вимог ст. 291 КПК України та підсудний Криворізькому районному суду Дніпропетровської області, а тому просила вирішити питання про затвердження угоди про визнання винуватості.

Потерпілі правом на участь в судовому засіданні не скористалися, надали суду заяву, в якій просили розгляд справи проводити за їх відсутності.

Захисник, з думкою якого погодилися обвинувачений та законний представник неповнолітнього обвинуваченого, вважав за необхідне звернутися до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області з питанням визначення підсудності кримінального провадження, оскільки обвинувальний акт направлений до суду з порушенням вимог, визначених ч.9 ст. 615 КПК України

Вирішуючи питання про підсудність справи Криворізькому районному суду Дніпропетровської області, суд зазначає наступне.

Під час підготовчого судового засідання суд вирішує питання, передбачені частиною 3 ст. 314 КПК України. Одним із рішень, які вправі ухвалити суд у підготовчому судовому засіданні, є рішення про направлення обвинувального акту до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження.

У відповідності до п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України вказане питання підлягає першочерговому з`ясуванню, оскільки судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо порушено правило підсудності. А відтак всі інші питання, у тому числі щодо призначення до судового розгляду, мають вирішуватися належним судом.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 34 КПК України передбачено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Відповідно до ч. 2 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 в Україні введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався Указами Президента, востаннє Указом Президента від 12.08.2022 №573/2022 воєнний стан в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Відповідно, станом на дату проведення підготовчого засідання по справі, в Україні триває воєнний стан.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення порядку здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» (закон № 2201-ІХ від 14.04.2022), який набрав чинності 01.05.2022, викладено в новій редакції назву розділу ІХ КПК України, визначивши його як «Розділ ІХ Особливості режиму досудового розслідування, судового розгляду в умовах воєнного стану», а також викладено в новій редакції ст. 615 КПК України.

Так, ст. 615 КПК України доповнено ч.9, згідно якої «під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, в межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - найбільш територіально наближеним до нього судом, що може здійснювати правосуддя, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством».

Положення цієї частини не поширюються на кримінальні провадження, обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності в яких скеровано до суду до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною.

Вказана норма є спеціальною по відношенню до ст. 32 КПК України, оскільки визначає особливий порядок судового розгляду в умовах воєнного стану, що нині триває. Тобто, відповідно до вказаної норми закону, після набрання нею чинності, в період воєнного стану, обвинувальні акти мають скеровуватися та розглядатися судами, в межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування.

Виключенням з вказаного правила, є випадок, коли з об`єктивних причин неможливо здійснення правосуддя відповідним судом, тоді правосуддя здійснює найбільш територіально наближений до нього суд, що може здійснювати правосуддя, або інший суд, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

Згідно з п. 3-1 Розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій та статус суддів», до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року№807-IX, але не пізніше 1 січня 2023 року.

Обвинувальний акт за обвинуваченням н/л ОСОБА_3 надійшов до суду 12.08.2022, тобто в період дії воєнного стану та після набрання чинності новою редакцією ст. 615 КПК України. Тобто, при визначенні підсудності даного кримінального провадження, мають застосовуватися положення ч.9 ст. 615 КПК України.

Як слідує зі змісту обвинувального акта відносно ОСОБА_3 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, досудове розслідування здійснювалося Криворізьким РУП ГУНП в Дніпропетровській області (пр-т Поштовий, 71, м. Кривий Ріг, що в Центрально-Міському районі м. Кривого Рогу), обвинувальний акт по даному кримінальному провадженню затверджено прокурором у приміщенні Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області (вул. Книжна, 1-А, м. Кривий Ріг, що в Саксаганському районі м. Кривого Рогу), а отже місцем завершення досудового розслідування в розумінні ч.9 ст. 615 КПК України є місце його затвердження прокурором.

З вказаного слідує, що досудове розслідування здійснювалося та відповідно закінчувалося поза межами Криворізького району Дніпропетровської області, визначеними до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року№807-IX.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Під поняттям «суд встановлений законом», в практиці Європейського суду з прав людини, розуміється будь-який юрисдикційний орган, що вирішує питання, віднесені до його компетенції на підставі норм права, відповідно до встановленої процедури. Цей орган має бути встановлений законом, діяти в межах предметної, функціональної та територіальної юрисдикції.

Порушення правил підсудності, може стати підставою для скасування судового рішення ухваленого за результатами розгляду справи.

Таким чином, з метою недопущення порушення територіальної підсудності кримінального провадження, з урахуванням вимог ст.ст. 32, 34, 615 КПК України, є достатні підстави для направлення обвинувального акту до Дніпровського апеляційного суду для вирішення питання про визначення підсудності.

Керуючись ст. 32, 34, 314,615 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:
Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000646 від 16.06.2022 відносно неповнолітнього ОСОБА_3 обвинуваченого за ч. 4 ст. 186 КК України направити до Дніпровського апеляційного суду для вирішення питання про визначення підсудності.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1