Іванівський районний суд Одеської області
Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/264/22
Провадження № 1-кп/499/34/22
У Х В А Л А

Іменем України

11 серпня 2022 року смт.Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю учасників кримінального провадження: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисником обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Іванівка Березівського району Одеської області справу за обвинувальним актом кримінального провадження №0000117 внесеного до ЄРДР від 07.03.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185, ст.15 ч.4 ст.185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вищевказане кримінальне провадження.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження дії запобіжного заходу, обраному обвинуваченому, оскільки наявні ризики, визначені ст.177 КПК України, а саме те що обвинувачений може переховуватися від слідства та суду з урахуванням його соціального положення та тяжкості покарання, яке йому загрожує у разі визнання його виним, та тієї обставини, що він може незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення, а строк дії запобіжного заходу, обраному обвинуваченому спливає 27.08.2022 року, також відзначив, що відповідно до характеристики з місця мешкання обвинувачений характеризується негативно, зловживає спиртними напоями, не працює, веде антисоціальний спосіб життя.

Захисник обвинуваченого заперечував проти задоволення клопотання прокурора, оскільки ризики, зазначені прокурором нічим не підтверджені, просив обрати обвинуваченому більш м`який запобіжний захід.

Обвинувачений підтримав думку свого захисника.

Потерпілий у судове засідання не з`явився, однак надав заяву про слухання справи у його відсутність.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, знайшов підстави для задоволення клопотання прокурора про продовження обвинуваченому міри запобіжного заходу, у зв`язку з наступним.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Згідно ч. 1ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Рішенням Конституційного Суду України від 23.11.2017 року № 1-р/2017 визначено, що обґрунтованість застосування запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, зокрема домашнього арешту та тримання під вартою, має піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу, періодично об`єктивним та неупередженим судом на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказані запобіжні заходи застосовуються, у тому числі при закінченні досудового розслідування, коли деякі ризики вже можуть зникнути.

Судом встановлено, що ризики, визначені у ухвалі Іванівського районного суду Одеської області від 03.05.2022 року продовжують існувати, оскільки по-перше існують достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 причетний до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 та ст.15 ч.4 ст.185 КК України, тобто тяжких злочинів, наявні ризики, визначені ст.177 КПК України, у зв`язку із тим, що ОСОБА_4 не має стійких соціальних зв`язків, є реальний ризик того, що залишаючись на волі, обвинувачений може здійснити спроби переховуватись від суду з урахуванням покарання, що йому загрожує у разі визнання його винним, зможе незаконно впливати на свідків, які мешкають з ним в одному селі та на даному етапі ще не допитувалися, також обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки є раніше неодноразово судимою особою, тому зважаючи на необхідність виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи осіб судом, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

При обранні обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обвинувачений зобов`язується не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований, житла, в якому проживає чи перебуває, без дозволу слідчого. Враховуючи те, що за вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_4 . Кримінальним кодексом України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, є ризик того, що обвинувачений може залишити своє місце проживання і таким чином буде переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, з метою уникнення відповідальності, крім того, відсутність постійного джерела доходів, у зв`язку із переховуванням від правоохоронних органів, може спонукати обвинуваченого до вчинення інших корисливих кримінальних правопорушень.

При зміні обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання або домашнього арешту обвинувачений зобов`язується не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований, житла, в якому проживає чи перебуває, без дозволу слідчого. Враховуючи те, що за вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_4 . Кримінальним кодексом України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5- 8 років , є ризик того, що обвинувачений може залишити своє місце проживання і таким чином буде переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, з метою уникнення відповідальності, крім того, відсутність постійного джерела доходів, у зв`язку із переховуванням від правоохоронних органів, може спонукати обвинуваченого до вчинення інших корисливих кримінальних правопорушень.

До теперішнього часу не надійшли заяви від осіб, що заслуговують на довіру та які б виявили бажання бути поручителями обвинуваченого, що виключає можливість застосування відносно нього запобіжного заходу у виді особистої поруки, передбаченого п.2 ч.1 ст.176 КПК України.

Враховуючи вищенаведене, з метою забезпечення дієвості інституту заходів забезпечення кримінального провадження, найбільш доцільним буде продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, отже клопотання захисника обвинуваченого про застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу не підлягає задоволенню.

Враховуючи вищевказане, клопотання прокурора підлягає задоволенню.

При вирішенні питання про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує обставини передбачені ст.178 КПК України та вважає за необхідне у відповідності до ч. 2, 3 ст. 183 КПК України необхідним визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу.

Враховуючи конкретні обставини та тяжкість правопорушення, у якому обвинувачується ОСОБА_4 , дані про особу і майновий стан обвинуваченого, суд приходить до висновку, що розмір застави має бути встановлений у мінімальному розмірі, що відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України, у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49620,00 грн., оскільки на переконання суду внесення застави в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Крім того, суд вважає необхідним у разі звільнення з-під варти внаслідок внесення застави покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 7, 9, 176, 177, 178, 314-1, 315, 369-372 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою в умовах Державної установи «Одеський слідчий ізолятор» ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 60 днів, тобто до 10.10.2022 року включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 розмір застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49620,00 грн.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченому, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крім, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести заставу у визначеному розмірі на відповідний рахунок суду та надати документ, що це підтверджує, слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 у разі звільнення його з під варти внаслідок внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до суду у вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою;

- не відлучатися з місця реєстрації місця проживання без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

- носити електронний засіб контролю.

- не відвідувати бари, кав`ярні та місця де продаються алкогольні напої на розлив.

Застосування електронного засобу контролю здійснюється слідчим або уповноваженими працівниками органу поліції визначеного слідчим.

Обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки.

Визначити термін дії обов`язків, покладених на обвинуваченого та строк дії ухвали суду до 10.10.2022 року, але не довше розгляду справи в суді.

Попередити ОСОБА_4 чи іншу особу, яка виявить бажання стати заставодавцем про те, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції протягом семи днів з дня її проголошення, а у разі перебування обвинуваченого під вартою, протягом семи днів з дня вручення ухвали суду.

СуддяОСОБА_1