ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/723/22
УХВАЛА

"14" липня 2022 р. Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянув в смт Петриківка у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №10 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000144, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, погоджене з прокурором, про накладення арешту на речові докази: електричний розпилювач марки «Ореол 5», газовий балон, кутову шліфувальну машину марки ЗУШ-125/950,
ВСТАНОВИВ:
14.07.2022 до суду надійшло клопотання слідчого погоджене з прокурором про накладення арешту на речові докази, яке мотивоване тим, що 12.07.2022 до поліції надійшла заява від ОСОБА_4 , про те, що в період часу з 23.06.2022 по 12.07.2022 невстановлена особа проникла до приміщення гаража, де вчинила крадіжку його майна.

13.07.2022 слідчими проведено огляд добровільно наданої ОСОБА_5 електричного розпилювача марки «Ореол 5» та газовий балон, а також добровільно наданої ОСОБА_6 кутової шліфувальної машини марки ЗУШ-125/950, які в подальшому були вилучені та визнані речовими доказами.

Оскільки, ці речові докази мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, з метою збереження цих доказів, просить накласти на них арешт.

Прокурор та слідчий надали заяви про розгляд клопотання без їх участі.

Суд дослідивши надані матеріали кримінального провадження дійшов до таких висновків.

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Крім того арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При цьому, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Згідно наданими до клопотання матеріалами, зокрема витягом з ЄРДР № 0000144 від 12.07.2022 слідує, що 12.07.2022 до чергової частини ВП №10 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_4 , про те, що в період часу з 23.06.2022 по 12.07.2022 невстановлена особа, шляхом пошкодження навісного замка проникла до приміщення гаража, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила крадіжку його майна.

Згідно протоколу огляду від 13.07.2022 ОСОБА_6 надав для огляду кутову шліфувальну машинку темно-синього кольору, марки ЗУШ-125/950 з прикріпленим електричним подовжувачем чорної ізоляції, який в подальшому вилучено до ВП №10 ДРУП.

Також, згідно протоколу огляду від 13.07.2022 ОСОБА_5 добровільно надано електричний розпилювач марки «Ореол 5» корпус блакитного кольору та газовий балон червоного кольору, які в подальшому вилучено до ВП №10 ДРУП.

Постановами слідчого від 13.07.2022 ці речі долучено до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів.

Обставини, виявлені під час проведення вказаних оглядів місця події свідчать про те, що вказані предмети відповідають критеріям, зазначеним в статті 98 КПК України, як речового доказу в кримінальному провадженні.
Приймаючи до уваги, що вилучені предмети мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, вони відповідають критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України, вказане майно визнане речовим доказом, з метою забезпечення його збереження, на нього слід накласти арешт. Це не призведе до суттєвого порушення прав та інтересів осіб, відносно майна яких вирішується питання про арешт, є розумним та співрозмірним обмеженням їх права власності із завданням кримінального провадження.
Таким чином, суд вважає за можливе запобігання вказаним ризикам шляхом застосування заборони будь-кому відчужувати, та розпоряджатися будь-яким чином вказаним майном. Вказане в повній мірі забезпечить досягнення мети арешту речового доказу та виконання завдання кримінального провадження.

Керуючись статтями 99, 100, 131-132, 167-169, 170-171, 309 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого про накладення арешту на речові докази задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме:

1) електричний розпилювач марки «Ореол 5» корпус блакитного кольору;

2) газовий балон червоного кольору;

3) кутову шліфувальну машину темно-синього кольору, марки ЗУШ-125/950 з прикріпленим електричним подовжувачем чорної ізоляції;

шляхом заборони будь-кому розпоряджатися, використовувати будь-яким чином та відчужувати вказане майно до прийняття остаточного рішення у даному кримінальному провадженні.

Речові докази залишити на зберіганні в камері зберігання речових доказів ВП № 10 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, розташованого за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, смт Петриківка, просп. Петра Калнишевського, 16 а.

Копію ухвали для виконання направити слідчому СВ ВП №10 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майору поліції ОСОБА_3 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково згідно правил ст. 174 КПК України.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, тоді особа може подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1