Справа № 712/7558/22
Провадження № 1-кс/712/3400/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 вересня 2022 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси, клопотання слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002214 від 20.09.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинська, Дніпропетровської області, громадянина України, неодруженого, непрацюючого, місце проживання: АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
21 вересня 2022 року до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № № 0002214 від 20.09.2022.
За даними матеріалів досудового розслідування, ОСОБА_5 , в ніч з 19.09.2022 на 20.09.2022 більш точного часу органом досудового розслідування не встановлено, перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), усвідомлюючи суспільну небезпеку свого діяння та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, діючи цілеспрямовано скориставшись тим, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, таємно, умисно, з корисливих мотивів, шляхом відкриття дверей підсобного приміщення, здійснив крадіжку в умовах воєнного стану, що запроваджений Указом Президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та затверджений Верховною Радою України,в подальшому продовжений Указом Президента України за № 133/2022 від 14.03.2022 до 25.04.2022 включно та Указом Президента України за № 341/2022 від 17.05.2022 до 23.08.2022 включно, Указом Президента України за № 573/2022 від 17.05.2022 до 23.11.2022 включно, зварювального інвертора марки «Дніпро-М» модель «САБ 260М», нівеліра оптичного марки «GAL» модель «X32», перфоратором «Дніпро-М» модель «RH-100». Після чого ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник з викраденим майном та розпорядився на власний розсуд чим завдав потерпілому ОСОБА_7 матеріальних збитків.

21.09.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), в умовах воєнного стану.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, на думку органу досудового розслідування, повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності, а саме:

-даними протоколу затримання в порядку ст. 208 КПК України;

-даними протоколу прийняття заяви про вчинене правопорушення;

-даними протоколу допиту потерпілого ОСОБА_7 ;

-даними протоколу пред`явлення особи до впізнання за фотознімками;

-даними протоколу допиту свідка ОСОБА_8 ;

-даними протоколу огляду предмета (договору з ломбарду):

-даними протоколу огляду предмета (невелір)

-даними протоколу огляду предмета (зварювальний інвертор)

-іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Слідчий у клопотанні зазначає, що під час досудового слідства у даному кримінальному провадженні було встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, так як ОСОБА_5 міцних соціальних зв`язків не має в м. Черкаси та Черкаській області неодружений, непрацюючий то може покинути місце свого тимчасового проживання з метою уникнення кримінальної відповідальності.

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Так як, на даний час всі обставини криміналнього правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , в повній мірі не встановлені то є велика вірогідність, що ОСОБА_5 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, на даний момент в данному кримінальму проваджені в повному обсязі всі свідки події не встановлені, експертизи на дайний час проводяться то ОСОБА_5 може впливати з метою дачі ними не правдивих показів чи зміни показів для уникнення відповідальності а також ОСОБА_5 , відоме місце проживання свідка ОСОБА_8 , то останній може шляхом вмовлянь, погроз впливати на свідка.

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується так як ОСОБА_5 являється особою раніше судимою, свідчить про те, що ОСОБА_5 на шлях виправлення не став і вчинив новий злочин.

З урахуванням викладеного, слідчий за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді з указаним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 підтримали клопотання та просили застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого та просив обрати йому запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_9 в судовому засіданні заперечував проти клопотання слідчого, посилаючись на відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя робить наступні висновки.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Слідчим суддею установлено, що у провадженні слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № № 0002214 від 20.09.2022.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0002214 внесені до вказаного реєстру 20.09.2022 за фабулою: «в період часу з 20 год. 19.09.2022 до 08 год. 20.09.2022 невстановлена особа, в умовах воєнного стану, шляхом зламу замка, проникла до підсобного приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , звідки таємно викрала чуже майно, яке належить гр.. ОСОБА_7 , а саме: перфоратор «Дніпро-М», зварювальний апарат «Дніпро-М», будівельний нівелір. Сума завданої шкоди встановлюється.»- правова кваліфікація ч.4 ст. 185 КК України.

21.09.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), в умовах воєнного стану.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, що містяться у матеріалах кримінального провадження, а відтак слідчий суддя погоджується із можливою причетністю ОСОБА_5 до інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Не заперечував своєї причетності до інкримінованого йому кримінального правопорушення і сам підозрюваний у судовому засіданні.

Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом, за клопотанням прокурора.
Щодо наявності ризиків, на які посилалася прокурор, то слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, вчиненого в умовах воєнного стану, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, а відтак усвідомлюючи тяжкість покарання, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Крім того, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 неодружений, не має на утриманні дітей, що свідчить про відсутність його соціальних зв`язку та про його можливість з легкістю змінити своє місце проживання.
Також, підозрюваний ОСОБА_5 , є раніше судимою особою, на шлях виправлення не став та продовжив вчиняти інші кримінальні правопорушення, що свідчить про його негативну репутацію та схильність до вчинення злочинів.
Наявність вищевказаних доведених ризиків, на думку слідчого судді, дають підстави для висновку про можливість відступу від викладеної у рішеннях ЄСПЛ презумпції нетримання особи під вартою.

З огляду на викладене, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного, запобігання та мінімізації вищевказаних ризиків, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо ОСОБА_5 на даному початковому етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбаченим КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до вимог п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує, особу підозрюваного, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та вважає за можливе визначити розмір застави у 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 130 000 грн., що зможе дисциплінувати поведінку підозрюваного, у разі внесення якої покласти на підозрюваного конкретні обов`язки за ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного у кримінальному провадженні № 0002214 від 20.09.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто з 20 вересня 2022 року по 18 листопада 2022 року включно.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 20 вересня 2022 року.
Для утримання підозрюваний підлягає направленню до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор».
Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави 50 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 130 000 грн. (сто тридцять тисяч гривень 00 коп.), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), та у разі внесення якої покласти на нього зобов`язання:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду по кожному виклику;
- не відлучатися за межі місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання .
- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Копію ухвали суду вручити підозрюваному ОСОБА_5 негайно після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення копії ухвали.
Повний текст ухвали слідчого судді буде виготовлено 23 вересня 2022 року
Слідчий суддя ОСОБА_1