Справа № 496/2208/22
Провадження № 1-кп/496/441/22
У Х В А Л А

20 вересня 2022 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Горяєва І.М.,

за участю секретаря Желяпової О.Ф.,

прокурора Павлової О.С.,

захисника обвинуваченого Тодоріка К.В.,

обвинуваченого ОСОБА_1 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Біляївка в режимі відеоконференції клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу за матеріалами кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_1 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Біляївського районного суду Одеської області перебуває вказане вище кримінальне провадження.

Ухвалою суду від 02.08.2022 року провадження по зазначеному кримінальному провадженні було зупинено у зв`язку з розшуком обвинуваченого та надано дозвіл на затримання ОСОБА_1 , з метою приводу останнього до суду для участі в розгляді клопотання про обрання йому запобіжного заходу.

20 вересня 2022 року, ОСОБА_1 було доставлено працівниками Самбірського РВП ГУНП у Львівській області до Біляївського районного суду Одеської області.

У судовому засіданні прокурор заявила клопотання про відновлення провадження у справі та підтримала подане нею клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_1 , мотивоване тим, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, при цьому посилалася на обставини, викладені у письмовому клопотанні.

Обвинувачений ОСОБА_1 у судовому засіданні зазначив, що він ні від кого не переховувався, з 06.07.2022 року отримав поранення та був етапований до медичного закладу, перебував у семи різних медичних установах, після чого весь час перебував вдома за місце мешкання та чекав на судову повістку про виклик до судового засідання, тому просив обрати міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора, також пояснив, що приймав участь при врученні обвинувального акту, обвинувачений добровільно з`явився до військової частини, при цьому стороною обвинувачення не було застосовано запобіжного заходу відносно останнього, тому просив вручити обвинуваченому судову повістку про наступну дату судового засідання, оскільки він не звільнений зі служби ЗСУ, також просив не застосовувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляд тримання під вартою.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, вивчивши клопотання прокурора та матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 335 КПК України, у разі оголошення розшуку обвинуваченого, судове провадження зупиняється до його розшуку.

Згідно ст. 191 КПК України, у разі затримання особи на підставі ухвали суду особа не пізніше тридцяти шести годин має бути доставлена до суду, який постановив таку ухвалу про дозвіл на затримання з метою приводу.

Враховуючи те, що обвинуваченого доставлено працівниками поліції до суду, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора про відновлення провадження у справі, що передбачено ст. 335 КПК України.

Вирішуючи клопотання прокурора щодо обрання ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом враховуються вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини, згідно з якою обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Перевіряючи доводи клопотання прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, судом встановлено, що на час розгляду даного клопотання, існують обставини, які свідчать про існування вказаних ризиків, а саме: ризику переховування від суду, оскільки обвинувачений неодноразово не з`являвся в судові засідання без поважних причин, був оголошений в розшук, незаконно впливати на свідків, оскільки матеріали кримінального провадження містять протоколи допитів свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, вчинення іншого кримінального.

Приймаючи до уваги принцип презумпції невинуватості, правил поваги свободи особи, звертає увагу на особу обвинуваченого ОСОБА_1 , його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, а також на те, що він раніше не судимий, не одружений, має місце постійної реєстрації, також суд враховує тяжкість інкримінованого йому злочину та приходить до висновку про необхідність відступу від правил поваги свободи особи, а також вважає, що застосування до обвинуваченого ОСОБА_1 більш м`якого запобіжного заходу неможливе, враховує те, що він неодноразово не з`являвся в судові засідання без поважних причин та продовжував вчиняти інші кримінальні правопорушення.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим і підлягає задоволенню. В свою чергу усне клопотання обвинуваченого та його захисника про обрання йому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, не підлягає задоволенню, так як не вмотивоване та заявлено в супереч вимогам КПК України.

При цьому також необхідно зауважити, що суд ґрунтується на принципі презумпції невинуватості, та не ставить ціллю передбачити можливепокарання за інкриміноване обвинуваченому діяння.

Крім того, на виконання вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, яка регламентує, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті, у провадженні слід визначити відповідну заставу.

При визначенні її (застави) розміру суд виходить з наступного.

На підставі ч.ч. 4, 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у таких межах … 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Також, положення КПК та практика ЄСПЛ орієнтують на такі критерії, які слід врахувати при визначені розміру застави: 1) обставини кримінального правопорушення; 2) особливий характер справи; 3) майновий стан; 4) його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; 5) масштаб його фінансових операцій; 6) даних про особу; 7) встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК; 8) «середовище»; 9) помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин; 10) шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

У контексті обставин цього кримінального правопорушення, суд вважає, що застава в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна буде забезпечити виконання покладених на обвинуваченого обов`язків та запобігти встановленим ризикам.

Така сума (застави) оцінена враховуючи дані про особу та його поведінку його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку, тобто, розмір застави обумовлюється судом тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні.

Виключних випадків, за яких суд міг би дійти висновку, що застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у цій справі не установлено.

Щодо питання доречності покладення обов`язків з числа регламентованих ч. 5 ст. 194 КПК України, то слід відмітити таке.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, в ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно з урахуванням установлених обставин цього кримінального провадження на переконання суду слушним є покладення на обвинуваченого, у разі внесення застави, наступних обов`язків: прибувати до суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту с. Дачне без дозволу суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи залежно від стадії кримінального провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 183, 191, 193, 314, 315, 371, 372, 376, 392, 394, 395 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відновити провадження по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_1 у вчинені злочину, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Скасувати розшук відносно обвинуваченого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу - задовольнити.

Обрати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, починаючи з 20 вересня 2022 року по 18 листопада 2022 року включно, з утриманням його в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 124050 гривень 00 копійок у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26302945, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, призначення платежу: застава згідно ухвали Біляївського районного суду Одеської області від 20.09.2022 р. у справі № 496/2208/22 (провадження № 1-кп/496/441/22) відносно ОСОБА_1 .

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати до суду у рамках цього кримінального провадження та, у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

-прибувати до суду за викликом;

-не відлучатися із населеного пункту с. Дачне без дозволу суду, залежно від стадії кримінального провадження;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи залежно від стадії кримінального провадження.

Визначити 2 місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення - начальнику ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Слухання справи призначити на 07 листопада 2022 року об 15.00 годину (з урахуванням завантаженості судді) в залі Біляївського районного суду Одеської області за адресою: Одеська область, м. Біляївка, вул. Кіпенко, 1.

В судове засідання викликати учасників процесу.

Апеляційна скарга подається на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суддя: І.М. Горяєв

Повний текст ухвали виготовлено 22.09.2022 року