СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/1138/22
ун. № 759/8719/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 серпня 2022 року м. Київ
Святошинський районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві в залі суду кримінальне провадження внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001382 від 12.06.2022, за обвинуваченням:
ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,
за участю сторін кримінального провадження
прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_5

в с т а н о в и в :

До Святошинського районного суду міста Києва 29.07.2022 надійшли матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою обрано ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 15.06.2022 до 10.08.2022.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 314, ч. 3 ст. 331 КПК України, судом 29.07.2022 було постановлено ухвалу про призначення підготовчого судового засідання.
У підготовче судове засідання з`явилися прокурор, захисник обвинуваченого, доставлений обвинувачений.
Потерпілий будучи належним чином повідомлений про дату і час підготовчого судового засідання, до суду не з`явився.
При підготовчому розгляді кримінального провадження суд заслухав доповідь прокурора, яка вважає, що справа підсудна Святошинському районному суду міста Києва, що підстав для закриття або зупинення даної справи немає, що обвинувальний акт складено відповідно до вимог КПК України, що підстав визначених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України немає.
Обвинувачений, захисник обвинуваченого, думку прокурора підтримали.
З метою підготовки до судового розгляду суд:
1) визначив дату та місце проведення судового розгляду;
2) з`ясував, можливість проведення судового розгяду у відкритому судовому засіданні;
3) з`ясував питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді;
Суд, заслухавши доповідь прокурора, пояснення обвинуваченого, захисника, вважає, що:
Дане кримінальне провадження підсудне Святошинському районному суду міста Києва.
Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження в підготовчому судовому засіданні не встановлено.
Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.
У підготовчому судовому засіданні визначено коло осіб, які братимуть участь у судовому засіданні.
Крім того, у підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів. Загалом клопотання прокурора обґрунтовано тим, що ризики визначені в ухвалі слідчого судді від 15.06.2022, на даний час продовжують існувати, а тому є необхідність у застосуванні до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Обвинувачений та захисник проти задоволення клопотання заперечували, просили обрати запобіжні заходи не пов`язані із позбавленням волі.

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, оцінивши ступінь обґрунтованості заявленого клопотання, дійшов наступних висновків.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.
Заявлене прокурором клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання обвинуваченого під вартою за процесуальним змістом і формою відповідають вимогам ст. 184 КПК України.
Підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження стаття 194 КПК України визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
Суд, при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим інкримінованого кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, - враховує положення статей 368, 369, 371, 374 КПК України, змістом яких передбачено, що надання оцінки доказів у справі відбувається в нарадчій кімнаті на стадії постановлення вироку. Зазначене свідчить про те, що суд на стадії проведення підготовчого судового засідання не може робити висновок щодо «обґрунтованості підозри» шляхом надання оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення, що узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини.
На думку суду, відомості, викладені в обвинувальному акті та реєстрі матеріалів досудового розслідування, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали кримінального провадження можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим інкримінованого злочину. Вагомість таких доказів наразі не викликає сумнівів. Таким чином, суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованого злочину є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу з огляду потреби судового розгляду.
Також клопотання обґрунтоване наявністю ризиків переховування від суду, незаконного впливання на потерпілого та свідків та вчинення іншого кримінального правопорушення.
Існують підстави вважати, що заявлені ризики мають місце, про що свідчать наступні обставини.
Ризик переховування обґрунтовується тяжкістю вчиненого ним злочину, оскільки санкція статті за ч. 1 ст. 121 КК України передбачає покарання у вигляді виключно позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Тобто тяжкість покарання, яка загрожує обвинуваченому у разі визнання судом його винуватим, вже обґрунтовує ризик того, що з метою уникнення покарання він може вчинити спробу переховування. Про даний факт також свідчить і поведінка ОСОБА_3 після вчинення злочину: скоївши тяжкий злочин, не надавши будь-якої допомоги потерпілому, з місця вчинення злочину зник.

Ризик незаконного впливу на свідків та потерпілого по вказаному кримінальному провадженні також не зменшився. Перебуваючи на волі, ОСОБА_3 може незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, оскільки вони знайомі між собою, разом проводили дозвілля, йому відомі адреси їх місць проживання, повні анкетні дані, тому є підстави вважати, що обвинувачений може незаконно впливати на останніх, з метою відмови від надання показів або надання неправдивих показів, що буде негативно впливати на судовий розгляд. Також, обставини кримінального правопорушення, свідчать що обвинувачений вважає нормальним вирішувати конфлікт із застосуванням сили та спричиненням тілесних ушкоджень. Сам факт перебування обвинуваченого на волі після вчинення тяжкого злочину вже буде впливати на свідків, оскільки буде свідчити про те, що після вчинення таких злочинних дій можна уникнути відповідальності і далі вести звичайне життя.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення також не зменшився, оскільки ОСОБА_3 будучи раніше судимим за вчинення особливо тяжкого злочину, відбув покарання у місцях позбавлення волі, маючи не зняту і не погашену у законному порядку судимість, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та знову, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину проти життя і здоров`я.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішення питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України.
Судом оцінено в сукупності такі обставини: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим злочину, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його вини, відсутність офіційного місця працевлаштування та будь-яких джерел доходів.
Встановлені фактичні дані дозволять на основі закону та внутрішнього переконання зробити висновок про необхідність обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Характер вчиненого обвинуваченим дій та наявні ризики обґрунтовують доцільність та правомірність обмеження прав обвинуваченого у кримінальному провадженні та виправдовують застосування запобіжного заходу саме такого виду, оскільки існує ймовірність порушення важливого суспільного інтересу у вигляді протидії правосуддю шляхом продовження злочинної діяльності, переховування від суду та незаконного впливу на свідків та потерпілого.
Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання існуючим ризикам.
При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурором доведено обставини, передбачені пунктами 1, 2, 3 частини першої статті 194 КПК України.
Судом встановлено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної процесуально поведінки обвинуваченого та не буде запобігати ризикам переховування від суду, незаконного впливу на свідків, потерпілого, та вчинення іншого кримінального правопорушення.
За сукупності таких обставин, суд, приймаючи до уваги також і стан здоров`я обвинуваченого, щодо якого у матеріалах провадження відсутні об`єктивні медичні застереження, дані про його особу, сімейний стан, соціальні зв`язки, які суд оцінює виключно у сукупності з іншими наведеними вище даними, вважає, що клопотання прокурора підлягає до задоволення.
Разом з тим, у відповідності до положень ч. 3, ч.4 ст. 183 КПК України, суд обирає обвинуваченому альтернативний запобіжний захід у виді застави з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 104000 (сто чотири тисячі) грн.
Керуючись ст. ст. 176-178, 181-183, 194, 314-316 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001382 від 12.06.2022, за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 14 годину 00 хвилин 13 вересня 2022 року.
Клопотання сторони обвинувачення про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому задовольнити частково.
Обрати стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, до 03.10.2022.
Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 40 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 104000 (сто чотири тисячі) грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду міста Києва (отримувач: Код отримувача (код за ЄДРПОУ)26268059, Банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача UA1012089 ).
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого, у разі внесення застави наступні обов`язки:
-прибувати на першу вимогу до прокурора, слідчого та суду;
- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що у разі внесення застави у визначеному в цій ухвалі розмірі оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Святошинського районного суду міста Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_3 , з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та суд.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в цій ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений, вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави, а до нього для забезпечення виконання визначених законом обов`язків, може бути застосовано інший запобіжний захід.
Ухвала суду діє до 03.10.2022 включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Для утримання обвинувачений ОСОБА_3 , підлягають направленню до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
У судове засідання викликати прокурора, потерпілого, захисника обвинуваченого, доставити обвинуваченого.
Ухвала підлягає негайному виконанню, але може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1