Справа № 203/440/22
Провадження № 1-кс/0203/2808/2022
УХВАЛА

13.09.2022 року Кіровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпрі клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про припинення утримання підозрюваного ОСОБА_5 в межах скляної огорожі та надання дозволу на розміщення підозрюваного поруч із захисником без застосування спеціальних засобів (кайданки)
встановив:
В провадженні слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська перебуває клопотання слідчого третього слідчого відділу, розташованого у місті Дніпрі, Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000006 про продовження строків тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 .
В судовому засіданні захисником підозрюваного ОСОБА_5 адвокатом ОСОБА_6 було заявлене клопотання про надання дозволу підозрюваному під час розгляду клопотання перебувати поруч з його захисником поза межами скляної огорожі та без застосування спеціальних засобів (кайданки). Клопотання обґрунтовано тим, що підозрюваний перебуває за скляною огорожею, що порушує його право на захист, є перешкодою для спілкування із захисником та використання письмових записів, а також фактично являє собою катування підозрюваного. Відповідно до правових позицій Європейського суду з прав людини послідовно вказується, що тримання обвинувачених чи підсудних навіть у скляній клітці є проявом катування та знущання над людиною.
Підозрюваний в судовому засіданні погоджувався з доводами свого захисника.
Прокурор проти задоволення клопотання заперечував, вказуючи, що умови розміщення підозрюваного у спеціальному боксі та використання спеціальних засобів пов`язані з необхідністю забезпечення безпеки оточуючих. Слідчий в судовому засіданні підтримував думку прокурора.
Заслухавши доводи учасників справи слідчий суддя приходить до наступних висновків.
У справі «Свинаренко і Сляднєв проти Росії» Європейський Суд з прав людини розглянув питання сумісності перебування підсудних у залі судових засідань у скляній кабінці з вимогами ст. 3 (Заборона катування) та ст. 6 (Право на справедливий суд) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Європейський Суд з прав людини вказав, що скляні кабіни були призначені на заміну металевих кліток, проте обвинувачені, як і раніше, систематично розміщуються в металевих клітках та скляних кабінах, доки перебувають під вартою. Крім того, Європейський Суд з прав людини констатував, що розміщення підсудних за скляними перегородками або в скляних кабінах само по собі не виключає елементу приниження, достатнього для досягнення мінімального рівня жорстокості, як у випадку з металевими клітками. Далі констатується, що міра тримання в залі суду може вплинути на справедливість слухання, гарантованого ст. 6 Конвенції, зокрема на можливість реалізації обвинуваченим права брати ефективну участь у розгляді його справи та отримувати практичну та ефективну правову допомогу (п. 134 рішення у справі «Свинаренко і Сляднєв проти Росії»). Європейський Суд з прав людини вважає, що той факт, що заявники були піддані цьому поводженню триманню в клітці публічно, повинно було підірвати їх репутацію і викликати у них страждання і почуття приниження, безпорадності, страху і неповноцінності. Вони були піддані такому поводженню протягом усього суду над ними, який тривав більше року, з судовими засіданнями, котрі проводили кілька разів практично щомісяця.
Разом з тим, слідчий суддя враховує, що судовий розгляд по справі ОСОБА_7 та ОСОБА_8 тривав 6 років 10 місяців, а обвинувачення ОСОБА_7 та ОСОБА_8 не стосувалося загибелі людини.
Натомість наразі слідчим суддею розглядається клопотання відносно особи, яка підозрюється в умисному вбивстві декількох осіб та втечі з охоронюваного місця несення військової служби.
Слід зауважити, що згідно вказаного рішення Європейського Суду з прав людини «тримання заявників в металевій клітці було направлено на запобігання можливій втечі, припинення неправомірної поведінки підсудних і їх захист від потерпілих» (п. 121 постанови ). Звернуто увагу на те, що «не було надано доказів наявності загрози безпеки в судовому засіданні, яка виправдовувала б тримання заявників в металевій клітці, а також того, що суд взагалі розглядав питання про наявність такої загрози і необхідність застосування до заявників відповідних заходів» (п . 137 постанови).
Натомість у справі, яка наразі розглядається, слідчий суддя враховує, що підозрюваний має спеціалізовану військову підготовку, володіє спеціальними навичками, які можуть створювати небезпеку для оточуючих, підозрюється у вчиненні умисного вбивства військовослужбовців, при цьому, наразі в Україні введено воєнний стан. Тому, на відміну від обставин, які розглядались Європейським Судом з прав людини у справі «Свинаренко і Сляднєв проти Росії», вбачається необхідність забезпечення безпеки учасників судочинства, що зумовлює необхідність тримання підозрюваного за скляною огорожею.
При цьому слідчий суддя відзначає, що здійснюється розгляд клопотання слідчого про продовження строків тримання під вартою, яке вручене підозрюваному заздалегідь, що дозволяло йому узгодити свою позицію із захисником. Під час розгляду клопотання підозрюваний хоча й перебуває за скляною огорожею, але знаходиться поряд із захисником. Крім того, підозрюваний не позбавлений права заявити клопотання про оголошення перерви в судовому засідання для одержання додаткової можливості спілкування із захисником.
При таких обставинах, клопотання захисника задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 193, 369, 372 КПК України, слідчий суддя
ухвалив:
У задоволенні клопотання захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 про припинення утримання підозрюваного ОСОБА_5 в межах скляної огорожі та надання дозволу на розміщення підозрюваного поруч із захисником без застосування спеціальних засобів (кайданки) відмовити.

Ухвала слідчого судді набуває чинності з моменту її проголошення. Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає, а заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1