Справа №295/5563/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.06.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання подане старшим слідчим другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Житомир) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000129 від 18.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

У С Т А Н О В И В:

Старший слідчий звернувся до суду з клопотання, в якому зазначено, що другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000129 від 18.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 18.06.2022 приблизно о 02 год. 18 хв. на спеціальну телефонну лінію ТУ ДБР у м. Хмельницькому надійшло повідомлення від чергового ГУНП в Житомирській області про те, що на перехресті вулиць Першотравенської та Дубрівське шосе в м. Баранівка Новоград-Волинського району Житомирської області, водій службового автомобіля ГУНП в Житомирській області «Hyundai Tucson», д.н.з. НОМЕР_1 , оперуповноважений ГУНП в Житомирській області майор поліції ОСОБА_5 , не надав перевагу в русі автомобілю «Daewoo Lanos», д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_6 , внаслідок чого травмовано пасажирку автомобіля «Daewoo Lanos», д.н.з. НОМЕР_2 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку доставлено до КНП «Баранівська ЦРЛ», де встановлено діагноз: «ЗЧМТ. Струс головного мозку. Ссадно на обличчі. Закритий перелом лівої ключиці».

18.06.2022 в ході проведення огляду місця ДТП вилучено транспортний засіб «Hyundai Tucson», д.н.з. НОМЕР_1 (номер кузова НОМЕР_3 ), що перебував у користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , м.т. НОМЕР_4 та є службовим автомобілем ГУНП в Житомирській області (м. Житомир, вул. Старий Бульвар, 5/37). Вказаний транспортний засіб 18.06.2022 поміщено на майданчик відділу поліцейської діяльності № 1 (м. Баранівка) Новоград-Волинського РВП ГУНП в Житомирській області.

Крім того, 18.06.2022 під час огляду місця події дорожньо-транспортної пригоди зіткнення транспортних засобів вилучено державний номерний знак НОМЕР_1 (з переднього бампера автомобіля «Hyundai Tucson»), що упаковано у спеціальний пакет «Державне бюро розслідувань» № L1000208.

У подальшому, вказаний транспортний засіб та номерний знак НОМЕР_1 , вилучені та у встановленому законом порядку постановою старшого слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Житомирі) ТУ ДБР у місті Хмельницькому визнані речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні, оскільки вони містить відомості, які можуть бути використанні, як доказ факту та обставин вчиненого злочину та являється речовим доказом у кримінальному провадженні у розумінні ст. 98 КПК України.
В судове засідання старший слідчий не з`явився, в прохальній часині клопотання просив проводити розгляд справи без його участі, клопотання про арешт майна підтримав та просив задовольнити.
Володілець майна в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся згідно з вимогами КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт із забороною володіння, розпоряджання та користування на тимчасово вилучене майно, яке вилучено у ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, а саме транспортний засіб «Hyundai Tucson», д.н.з. НОМЕР_1 (номер кузова НОМЕР_3 ), що є службовим автомобілем ГУНП в Житомирській області та перебував у службовому користуванні ОСОБА_5 , та державний номерний знак НОМЕР_1 (з переднього бампера автомобіля «Hyundai Tucson»), що упаковано у спеціальний пакет «Державне бюро розслідувань» № L1000208.

Виконання ухвали покласти на старшого слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Житомир) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8 Перекупка