Справа № 199/2552/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.05.2022 року слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Новомосковська Дніпропетровської області, громадянина України, із середньо-технічною освітою, який не одружений, офіційно не працевлаштований, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, не зареєстрований, фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

якому 23 травня 2022 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України,

ВСТАНОВИВ:

23 травня 2022 року слідчий звернулась до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська із вищевказаним клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 . В обґрунтування свого клопотання слідчий посилалась на те, що 23 травня 2022 року ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0000301 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України, а саме про те, що 01 травня 2022 року в умовах воєнного стану ОСОБА_4 , діючи повторно, шляхом вільного доступу з торгового залу магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (ФОП ОСОБА_6 ), розташованого за адресою АДРЕСА_2 , здійснив крадіжку двох пателень млинцевих 24см «Marmaris» МН-2431, пателень 26x4,8см GARNET (покриття GREBLON СЗ), PEPPER у кількості двох одиниць, пательні d26 без/кр Граніт FPG-265-WL у кількості однієї одиниці всього на загальну суму 1763,28 гривень. За викладених обставин, враховуючи особу підозрюваного, а також посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України (переховування від органу органів досудового розслідування та/або суду, незаконний вплив на потерпілого та/або свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення), слідчий просила застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання з підстав, викладених у ньому, та обрати підозрюваній запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні проти задоволенні клопотання не заперечував.

Вислухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання слідчого, суд приходить до наступного висновку на підставі нижчевикладеного.

Так, відповідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри, як підстави для застосування запобіжного заходу, суд враховує відсутність законодавчого визначення вказаного поняття та усталену практику Європейського суду з прав людини і критерії визначення цього поняття. Зокрема, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач може зробити висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

За змістом ст.ст.176, 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 КПК України.

В судовому засіданні підтверджено, що СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000301, кваліфікованого за ст.185 ч.4 КК України та розпочатого за фактом крадіжки ОСОБА_4 01 травня 2022 року в умовах воєнного стану, повторно пателень млинцевих 24см «Marmaris» МН-2431 у кількості двох одиниць, пательні 26x4,8см GARNET (покриття GREBLON СЗ), PEPPER у кількості двох одиниць, пательні d26 без/кр Граніт FPG-265-WL у кількості однієї одиниці загальною вартістю 1763,28 гривень.

23 травня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного вище кримінального правопорушення, за який підозрюваному загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, що відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину.

Обґрунтованість підозри підтверджується копією протоколу про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, протоколом огляду місця події від 18.05.2022, протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_7 , копіями протоколів допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , протоколом огляду речей від 19.05.2022, протокол огляду предмету за участю підозрюваного ОСОБА_4 від 23.05.2022, а також іншими матеріали клопотання у їх взаємозв`язку та сукупності.

Також, на думку суду, доведеними є зазначені в клопотанні ризики, передбачені п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Зокрема, з огляду на встановлені фактичні обставини кримінального правопорушення і особу підозрюваного, який раніше судимий, не має зареєстрованого місця проживання та міцних соціальних зв`язків, обґрунтованим є висновок, що ОСОБА_4 , розуміючи тяжкість підозри та покарання, яке йому загрожує, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, залишивши місце свого постійного проживання з метою уникнення покарання. А з огляду на відсутність у підозрюваного постійного офіційного місця роботи та сталого заробітку, наявність у нього судимості за вчинення аналогічного корисливого злочину та інкримінування органом досудового розслідування підозрюваному скоєння низки нових кримінальних правопорушень проти власності через невеликий проміжок часу після ухвалення судом обвинувального вироку відносно нього за вчинення аналогічного злочину проти власності зі звільненням від відбування покарання з випробуванням, ОСОБА_4 вочевидь на шлях виправлення не став, належних для себе висновків не зробив та може продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Разом з тим, заявлений в клопотанні ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, не знайшов свого підтвердження в ході розгляду клопотання.

Визнаючи доведеними заявлені слідчим вищевказані ризики, суд також керується практикою Європейського суду з прав людини, який у своєму рішенні від 26 липня 2001 року по справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Тому з метою запобігання вказаним ризикам, забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків необхідним запобіжним заходом, який має бути застосований до нього, є тримання під вартою.

Враховуючи викладене, а також оцінюючи обставини, передбачені ст.178 КПК України, у тому числі, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вагомість наявних доказів, якими обґрунтовується повідомлення про підозру, особу підозрюваного, який раніше судимий за вчинення аналогічного кримінально караного діяння, суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного є недоцільним.

При цьому відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, вчиненого підозрюваним, його майнового та сімейного стану, даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України, суд вважає за необхідне визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених даним кодексом, в мінімальному розмірі з огляду на тяжкість інкримінованого злочину, а саме в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатний осіб, тобто в сумі 49620 гривень, та в разі внесення застави покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.131, 132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Лівобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів в межах строків досудового розслідування, тобто до 21 липня 2022 року включно.

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , обов`язків, передбачених КПК України, в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатний осіб, тобто в сумі 49620 гривень.

У разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , будуть покладені наступні обов`язки:

-не відлучатися з м. Новомосковська Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора, суду;

-утримуватися від спілкування з будь-якими особами з приводу обставин, викладених у повідомленні про підозру у цьому кримінальному провадженні, крім своїх захисників, слідчих, прокурорів, слідчого судді (суду);

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-прибувати до слідчого, прокурора або до суду на кожний виклик.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1