печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 квітня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Офісу генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001161, -

ВСТАНОВИВ:
На розгляд слідчого судді надійшло клопотання прокурора Офісу генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, вилучене 12.05.2021 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме грошові кошти в сумі 30340 Євро, 56500 гривень та 72800 доларів США.

Обґрунтовуючи вищевказане клопотання, прокурор вказав наступне.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001161 від 26.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що на території Рівненської та Житомирської областей організована група осіб, учасниками якої є працівники лісової галузі та керівники суб`єктів підприємницької діяльності, які в порушення вимог Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Лісового кодексу України, нормативно-правових актів з ведення лісового господарства, шляхом внесення недостовірних відомостей до офіційних документів та подальшого їх використання, здійснюють незаконну вирубку, транспортування та збут лісу.

Так, встановлено, що до вчинення вказаного злочину причетні посадові особи ДП «Костопільський військовий лісгосп» (). Крім того, під час проведення досудового розслідування встановлено, що співорганізатором злочинної схеми з розкрадання незаконно вирубленої деревини та основним покупцем деревини породи «дуб» у зазначеному лісгоспі є ФОП ОСОБА_4 .

Відповідно до наказу начальника Головного управління майна та ресурсів від 22.05.2020 № 93/нагп, призначеною комісією спільно з фахівцями « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Державного підприємства «Шепетівський військовий лісгосп» в період з 01.06.2020 до 03.06.2020 проведена перевірка стану справ та моніторинг фінансової діяльності ДП «Костопільський військовий лісгосп» ().

Під час проведення вказаної перевірки виявлені порушення законодавства, що регламентує діяльність підрозділів лісової галузі України, допущені посадовими особами ДП «Костопільський військовий лісгосп». Так, в ході перевірки лісозаготівельних робіт згідно переліку заходів з поліпшення санітарного стану лісів на 2020 рік у Козлинському військовому лісництві ДП «Костопільський військовий лісгосп» виявлено, що в порушення статті 39 Закону України «Про тваринний світ» в заборонений період (з 1 квітня по 15 червня) проводиться суцільна та вибіркова санітарна рубка. Виявлені порушення підтверджуються доказами (договори та акти виконаних робіт, електронні рапорти про рух лісопродукції, перелік заходів з поліпшення санітарного стану лісів, лісорубні квитки, перелікові відомості, карти технологічного процесу розроблення лісосіки, специфікації поколодного обліку, актом перевірки з ведення і таксації лісосік у лісах, поясненням посадової особи), а також зафіксованими фото матеріалами.

А саме, встановлено:

Квартал 6, Виділ 7, площа 3,8 га, санітарно-вибіркова рубка:

- при відводі рубки не проводилась нумерація дерев, що суперечить пункту 26 діючих Санітарних правил в лісах України;

- виявлено вантажний автомобіль завантажений лісопродукцією без ознак технічного приймання та обліку в системі електронного обліку деревини, а саме відсутність бирок на прийнятій продукції;

- порушені правила та норми техніки безпеки, мають місце завислі дерева та відсутні забороняючі знаки.

Квартал 60, Виділ 3, відноситься до особливо захищених лісових ділянок вздовж річок, площа 2,5 га, санітарно-вибіркова рубка:

- виявлено рубку ділової деревини. Невстановлені особи, що проводили звалювання дерев, разом зі спеціальною технікою негайно покинули місце робіт, залишивши лісопродукцію об`ємом 28,856 м. куб. без ознак технічного приймання та обліку в системі електронного обліку деревини;

- відсутні діляночні стовпчики згідно ДСТУ 3534-97;

- при відводі рубки не проводилась нумерація дерев.

Квартал 60, Виділ 7, площа 3,0 га, санітарно-вибіркова рубка:

- згідно системи електронного обліку деревини вбачається прийняття (вирубка) 17,979 м. куб. деревини, при цьому в ході обстеження та перевірки з відвідення і таксації лісосіки встановлено, що лісогосподарські роботи не проводились;

- розходження даних перевірки з даними відведення по ліквідному запасу на лісосіці перевищує дозволену норму та становить 10,8%;

- відсутні діляночні стовпчики;

- при відводі рубки не проводилась нумерація дерев.

Квартал 61, Виділ 1, 4 (орієнтовно), відноситься до особливо захищених лісових ділянок вздовж річок:

- Виявлено самовільну рубку сосни звичайної сироростучої діаметром в корі біля шийки кореня 20-65 см 3 шт. Протоколи щодо самовільних незаконних рубок не складались, в книзі обліку лісопорушень зазначені факти не обліковані.

Квартал 7, Виділ 25 (1), площа 0,8 га, суцільно санітарна рубка:

- відсутні діляночні стовпчики.

Квартал 61, Виділ 8, 9, 10, 11, 12 (орієнтовно):

- виявлено наслідки лісової пожежі, яка згідно книги обліку лісопорушень не облікована, збитки не встановлені, повідомлення до правоохоронних та контролюючих органів не надавались.

Загалом при здійсненні заходів з поліпшення санітарного стану лісу в ході санітарно-вибіркових рубок, під виглядом сухостійної деревини відбувається відбір здорових дерев, що відноситься до ділової продукції.

Крім того, проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що документально оформлюється реалізація деревини дубу, категорії «Д» діаметром до 30 см., що є найнижчою якістю та найдешевшою категорією, непридатною для промислової переробки. При цьому, фактично відбувається реалізація дубу категорії «А» діаметром 40-49 см.

Ринкова вартість 1 кубічного метра дубу категорії «А» діаметром 40-49 см. становить близько 28 тис. грн., тоді як вартість 1 кубічного метра дубу категорії «Д» діаметром до 30 см. складає близько 5 тис. грн.

Крім того встановлено, що співорганізатором злочинної схеми з розкрадання незаконно порубаної деревини у зазначеному лісгоспі є фізична особа-підприємець ОСОБА_4 , основний вид діяльності лісозаготівлі.

Так, документально оформлюється відпуск дубу переважно категорії «Д», при цьому фактично відбувається рубка та реалізація дубу категорії «С» та «В».

Згідно документів, протягом 2020 року ДП «Костопільський військовий лісгосп» відпущено ФОП ОСОБА_4 дубу об`ємом 427 кубічних метри категорії «Д», а фактично ОСОБА_4 отримано зазначений об`єм дубу, але вищої категорії та більшого діаметру, чим завдано збитків від протиправної діяльності.

Проведеним аналізом вилучених документів у ФОП ОСОБА_4 за 2020 рік встановлено, що останній декларує придбання дубу на 7,5 млн. грн. від лісових господарств та на 13,6 млн. грн. від фізичних-осіб підприємців, які мають ознаки фіктивності.

Зокрема, ДП «Костопільський військовий лісгосп» протягом 2020-2021 років реалізував зазначеному суб`єкту господарської діяльності деревини породи дуб на загальну суму 3 млн. 45 тис. грн.

При цьому в тому ж періоді ФОП ОСОБА_4 на суму 7 млн. грн. продав пиловника дубу різним товариствам та ще на 30 млн. грн. виробив та реалізував продукції з дубу.

Зазначене вказує на те, що ФОП ОСОБА_5 переробляє дуб, на якій відсутні прибуткові документи, тобто незаконно порубаний в лісгоспах Рівненської та Житомирської областей, зокрема і у ДП «Костопільський військовий лісгосп».

Крім того, згідно довідки Державної екологічної інспекції Поліського округу від 10.08.2021 підтверджено факти незаконної порубки дерев породи дуб та встановлено, що розмір шкоди заподіяної лісу на площі Козлинського лісництва ДП «Костопільський військовий лісгосп» складає 277903 грн 40 коп.

Також відповідно до розрахунку розміру шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубуванням дерев породи «дуб звичайний» на рубці головного користування 2021 року у кварталі 52 виділ 21(1) площею 0,80 га Козлинського лісництва ДП «Костопільський військовий лісгосп», проведеної Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області Державної екологічної інспекції України ОСОБА_6 , на вказаній ділянці виявлено 4 незаконно зрубані дерева, внаслідок чого спричинено шкоди на загальну суму 42844 грн. 24 коп.

12 травня 2021 року на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва (справа № 757/19187/21-к) проведений обшук за адресою АДРЕСА_1 за місцем проживання ОСОБА_4 .

Відповідно до резолютивної частини ухвали (справа № 757/19187/21-к), слідчим групи слідчих у кримінальному провадженні наданий дозвіл на проведення обшуку за адресою АДРЕСА_1 з метою відшукання та вилучення, середі інших речей, грошових коштів, щодо яких у органу досудового розслідування є підстави вважати, що вони здобуті за викладених у фабулі кримінального провадження обставинах (не підтверджених документально).

Під час проведення обшуку виявлено та вилучено грошові кошти у сумі 30340 Євро, 56500 гривень та 72800 доларів США.

Грошові кошти у сумі 30340 Євро, 56500 гривень та 72800 доларів США, вилучені за місцем проживання ОСОБА_4 , визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001161 від 26.06.2020.

18.05.2021 до ГСУ НП України надійшла заява адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_4 про долучення до матеріалів кримінального провадження копії розписки ОСОБА_4 , відповідно до змісту якої 24.02.2021 ОСОБА_4 отримав від ОСОБА_8 грошові кошти у розмірі 6500000 грн. для власних потреб в строкове користування.

Допитаний як свідок ОСОБА_4 показав, що грошові кошти, вилучені під час проведення обшуку за місцем його проживання, є частиною коштів, отриманих ним від ОСОБА_8 .

Під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні встановлено, що ОСОБА_4 організував написання розписки про отримання в борг грошових коштів від ОСОБА_8 вже після проведення обшуку та вилучення грошових коштів, з метою створення видимості законності джерела їх походження та приховання факту отримання їх внаслідок вчинення кримінального правопорушення, що розслідується у вказаному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, прокурор просить, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, а також запобігання можливості приховування, псування, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження майна, накласти арешт на вищезазначені грошові кошти.

Слідчий у кримінальному провадженні № 0001161 ОСОБА_9 направив на адресу суду заяву про розгляд клопотання про арешт майна за його відсутності, вимога клопотання підтримує та просить задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши подане клопотання та долучені до нього матеріали, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засуджено, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою: 1) забезпечення збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається з матеріалів клопотання, прокурором не наведено обґрунтування, за якого останній прийшов до висновку, що вищезазначені грошові кошти, вилучені 12.05.2021 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , набуті кримінально протиправним шляхом чи відповідають іншим критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.

Слідчий суддя звертає увагу, що на вищевказане майно раніше накладався арешт ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.10.2021 у справі № 757/55880/21-к, з метою забезпечення збереження речових доказів. Вказана ухвала була предметом перевірки судом апеляційної інстанції. Так, ухвалою Київського апеляційного суду від 26.01.2022 зазначену ухвалу слідчого судді скасовано та постановлено нову ухвалу, якою відмовлено прокурору відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 у задоволенні клопотання про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження № 0001161 від 26.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, а саме: на грошові кошти у сумі 30340 Євро, 56500 гривень та 72800 доларів США. Колегія суддів, з-поміж іншого, дійшла висновку, що стороною обвинувачення не надано жодних об`єктивних даних, які б підтверджували незаконність отримання та належність ОСОБА_4 грошових коштів, вилучених під час обшуку, та висновок слідчого судді, що грошові кошти були об`єктом кримінально-протиправних дій, є необґрунтованим.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року та рішення Кушоглу проти Болгарії» від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

Таким чином, слідчий суддя, враховуючи зазначені положення закону, виходячи з принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, зважаючи, що сторона кримінального провадження, яка звернулась із означеним клопотанням, не довела необхідності застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а також розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, надходить висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 108, 132, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора Офісу генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001161 залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1