УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.08.2022 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участю

прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001363 від 16.08.2022 р., відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернівці, громадянина України, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , офіційно не працевлаштованого, не одруженого, раніше судимого,

якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,
В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001363 від 16.08.2022 р., відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.
Клопотання слідчого мотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим, а саме 08.06.2015 Шевченківським районним судом м. Чернівці за ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ст. 198 КК України до 3-х років позбавлення волі, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, вчинив нове умисне кримінальне правопорушення. Так, ОСОБА_4 13.08.2022 р. приблизно о 15 год. 30 хв., перебуваючи на вул. Ушинського у м. Києві, поблизу ринку з продажу мобільних телефонів та техніки, познайомився з потерпілою ОСОБА_6 , з якою у подальшому вживав алкогольні напої. Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне заволодіння чужим майном шляхом обману, ОСОБА_4 приблизно о 17 год. 00 хв. 13.08.2022 року, перебуваючи за адресою м. Київ, бул. Чоколівський, 3, попросив у потерпілої ОСОБА_6 належний їй мобільний телефон марки «Iphone 6» сірого кольору, у прозорому чохлі з написом рожевого кольору на англійській мові «Louis Vuitton» ІМЕІ: НОМЕР_1 вартістю 2000 грн. з сім-карткою оператору стільникового зв`язку «Київстар» з номером мобільного зв`язку НОМЕР_2 , яка матеріальної цінності для потерпілої не становить, під приводом здійснення дзвінка, та, імітуючи телефонну розмову, отримавши даний мобільний телефон шляхом обману, попрямував в бік вул. Пирогівського у м. Києві, та з місця скоєння кримінального правопорушення зник, розпорядившись мобільним телефоном на власний розсуд, а ОСОБА_6 залишилась стояти біля будинку АДРЕСА_3 . Внаслідок вказаних дій потерпілій ОСОБА_6 завдано матеріального збитку на суму 2 000 грн. Таким чином, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом обману, вчинене повторно. Зазначається, що 19.08.2022 р. ОСОБА_4 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України. Зазначається про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідків в даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто зникнути та тривалий час перебувати у розшуку, вчинити інше кримінальне правопорушення. Про наявність зазначених ризиків вказує те, що ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, яке може йому загрожувати за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, офіційно не працевлаштований, не одружений, не має на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей, непрацездатних осіб, раніше судимий за вчинення корисливого кримінального правопорушення, обізнаний із анкетними відомостями потерпілої, на даний час не встановлено місцезнаходження речей, які належать потерпілій. Зазначається, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможуть запобігти ризикам, переліченим у клопотанні.
Прокурор ОСОБА_3 підтримав подане клопотання з підстав та за обставин, викладених в клопотанні слідчого, наполягав на його задоволенні, просив застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк досудового розслідування із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Підозрюваний ОСОБА_4 просив обрати відносно нього більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою. Пояснив, що дійсно 13.08.2022 р. він шляхом обману заволодів мобільним телефоном, належним потерпілій, під приводом здійснення телефонного дзвінка, після чого пішов з місця, де перебував разом з потерпілою, розпорядився телефоном на свій розсуд. Зазначені дії він вчинив тому, що йому потрібні були грошові кошти, на роботу влаштуватись не міг, тому хотів заробити кошти таким чином. Пояснив, що дійсно відбував покарання у виді позбавлення волі у місцях позбавлення волі, звільнився 02.08.2016 р.
Дослідивши клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до нього документи, вислухавши пояснення прокурора, підозрюваного, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так, в судовому засіданні встановлено, що Солом`янським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001363 від 16.08.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

19.08.2022 р. ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом обману, вчинене повторно.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано докази, які досліджені слідчим суддею у судовому засіданні: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 13.08.2022 р., протокол огляду місця події від 13.08.2022 р., протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 17.08.2022 р., протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.08.2022 р., протокол огляду місця події від 16.08.2022 р., протокол допиту потерпілої ОСОБА_6 від 17.08.2022 р., протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.08.2022 р., вирок Першотравневого районного суду м. Чернівці від 15.09.2014р. відносно ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 307 КК України, вироку Шевченківського районного суду м. Чернівці від 08.06.2015 р. за ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України, довідка про звільнення ОСОБА_4 , довідка генерального директора «Ломбард «Фінанс» від 17.08.2022 р., протокол огляду від 19.08.2022 р., протокол огляду речей від 19.07.2022 р., повідомлення про підозру від 19.08.2022 р. ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 190 КК України, протокол допиту потерпілої ОСОБА_6 від 19.08.2022 р., вирок Святошинського районного суду м. Києві від 02.12.2021 р. відносно ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 309 КК України, ухвала Києво-Святошинського районного суду м. Києва від 18.01.2022 р. відносно ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України про призначення підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.

Поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, які могли б об`єктивно зв`язувати ОСОБА_4 з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Як вбачається з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Згідно із положеннями рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року за № 14-рп/2003 при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, яке відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України, належить до категорії нетяжких злочинів, за вчинення якого ОСОБА_4 може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, у випадку встановлення на підставі вироку суду винуватості ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, що із врахуванням особи підозрюваного ОСОБА_4 , який раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, відбував покарання у виді позбавлення волі в місцях позбавлення волі, має не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, кримінальне провадження, яке перебуває на розгляді Києво-Святошинського районного суду м. Києва за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, не працевлаштований та суспільно корисною працею не займається, не має на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей, непрацездатних осіб, не одружений, не має постійного зареєстрованого місця проживання у м. Києві, що вказує на відсутність міцних соціальних зв`язків, та у своїй сукупності підтверджує обставини існування ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, слідчий суддя доходить до висновку про існування ризиків, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілу, свідків в даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Із врахуванням вищевикладеного, та стадії досудового розслідування, на якій перебуває кримінальне провадження, на переконання слідчого судді, інший із більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, не може забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Водночас, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п.1 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, розмір застави визначається від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначає розмір застави двадцять прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 52 000 (п`ятдесят дві тисячі) грн.
Таким чином, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 183, 194, 196, 197, 376 КПК України, ст. ст. 29, 124 Конституції України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 53 (п`ятдесят три) дні, тобто до 17 жовтня 2022 року включно.
Ухвала діє до 17 жовтня 2022 року включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Визначити суму застави у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 78 000 (сімдесят вісім тисяч) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: банк отримувача коштів ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059; рахунок отримувача: UA1012089 та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі суду, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожним викликом,
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання, роботи або навчання,
- не відлучатись із міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду,
- утриматись від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні,
- докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання;

- здати на зберігання до Солом`янської окружної прокуратури міста Києва свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити 60 діб з моменту внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Солом`янський районний суд м. Києва.
З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру міста Києва.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з моменту проголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1