Справа № 369/4046/22
Провадження №1-кс/369/676/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24.05.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службової особи ВП №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 , -

в с т а н о в и в:
23.05.2022 року ОСОБА_3 звернувся до Києво-Святошинського районного суду зі скаргою на бездіяльність службової особи ВП №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 . Свої вимоги мотивував тим, що 05.05.2022 року службовою особою ВП №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області слідчим ОСОБА_4 був вилучений транспортний засіб мотоцикл марки Suzuki-Bandit GF-600, 2000 року випуску, червоного кольору VIN НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію та ключі запалення від вказаного транспортного засобу. Вказав, що момент подання скарги ніяких слідчих дій співробітниками поліції не проведено. Тому просив суд зобов`язати слідчого ВП 1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 повернути вищевказаний транспортний засіб, свідоцтво про реєстрацію та ключі запалення.
У судове засідання скаржник не з`явився, повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.
У судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, приходить до висновку що скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Згідно з ч. 5 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України, при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Бучанського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження №0000588 від 06.05.2022 року.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13.05.2022 року у задоволенні клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000588 від 06.05.2022 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України відмовлено.
18.05.2022 року ОСОБА_3 отримав у працівників поліції транспортний засіб мотоцикл марки Suzuki-Bandit, д.н.з. НОМЕР_2 , червоного кольору, претензій до працівників поліції з приводу зберігання транспортного засобу останній не має, що підтверджується копією розписки наданою слідчим.
Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. З даної норми випливає, що застосування інституту тимчасового вилучення майна можливе відносно підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене майно і лише до вирішення питання про арешт такого майна або до його повернення, що свідчить про конкретне визначення законодавцем можливої наступної долі тимчасово вилученого майна, при цьому можливість визнання такого майна речовим доказом без накладення на нього арешту відсутня.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту.

Згідно із ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Так, частиною 5 статті 171 КПК України встановлено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

З указаних норм законодавства вбачається, що правомірність володіння органом досудового розслідування майном, яке наділене ознаками речових доказів, має підтверджуватися в порядку, визначеними статтями КПК України. Таким чином, визнання речовими доказами можливо лише вилучених речей і документів, які входили до переліку, щодо якого судом прямо надано дозвіл на їх відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, арештованого майна відповідно до правил ст. 98 КПК України, але визнання речовими доказами тимчасово вилученого майна за минуванням стадії накладення на нього арешту, відповідно до правил ч. 5 ст. 171 КПК України діючим КПК України не передбачено.

Враховуючи те, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13.05.2022 року було відмовлено у задоволенні клопотання про арешт майна, а також те, що слідчим було повернуто вищевказане майно скаржнику, а тому в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 100, 167-171, 303, 376 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність службової особи ВП №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 , - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1