Провадження № 1-кс/947/9698/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30.09.2022 року

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000296 від 12.09.2022 відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця села Лукашівка Золотоношського району Черкаської області,пенсіонера, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.321 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, в ході досудового розслідування задокументовано факт незаконного придбання, зберігання з метою збуту та збут мешканцем Одеського району Одеської області ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 отруйної речовини ртуті металевої при наступних обставинах.

Встановлено, що ОСОБА_4 з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, усвідомлюючи, що «ртуть металева» є отруйною речовиною, за незаконне придбання, зберігання з метою збуту та збут якої передбачена кримінальна відповідальність, посягаючи на встановлений законом порядок обігу небезпечних хімічних речовин та охорону здоров`я населення, всупереч положенням Постанови Кабінету Міністрів №1287 «Про затвердження переліку особливо небезпечних хімічних речовин, виробництво яких підлягає ліцензуванню» (зі змінами, внесеними згідно з Постановою КМ №438 від 13.07.2016), у невстановлений наразі слідством час та місці при невстановлених обставинах (час, місце та спосіб) незаконно придбав отруйну речовину «ртуть металеву» у кількості 77,72 кг, яку зберігав з метою подальшого збуту за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 .

Задля реалізації умислу на збут вказаної отруйної речовини

ОСОБА_4 , з корисливих мотивів, діючи конспіративно розпитував мешканців Одеського району Одеської області щодо можливості продажу отруйної речовини «ртуті металевої».

Далі, наприкінці серпня 2022 року (точна дата та час досудовим розслідуванням не встановлена) ОСОБА_4 познайомився з ОСОБА_7 та запропонував останньому придбати «ртуть металеву» вагою 77,72 кг за грошові кошти у сумі 60000 (шістдесят тисяч) доларів США.

ОСОБА_7 , не бажаючи виконувати незаконні дії ОСОБА_4 та розуміючи, що «ртуть металева» є небезпечної та отруйною речовиною звернувся з відповідною заявою про злочин до правоохоронних органів.

Так, 29.09.2022 приблизно о 14 год. 40 хв., ОСОБА_4 , зберігаючи з метою збуту за вказаною вище адресою отруйну речовину «ртуть металеву» у особливо великих розмірах, з корисливих мотивів, перебуваючи біля домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , одержав від ОСОБА_7 грошові кошти у сумі 60000 (шістдесят тисяч) доларів США та збув останньому у двох металевих ємностях та одній скляній пляшці отруйну речовину «ртуть металеву» вагою 77,72 кг.

Після чого, 29.09.2022 о 14 год. 50 хв., ОСОБА_4 затриманий на місці вчинення кримінального правопорушення за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 321 КК України - незаконне придбання, зберігання з метою збуту, збут отруйних речовин, у особливо великих розмірах.

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення 30 вересня 2022 року повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Вина ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 321 КК України повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме - протоколами допитів свідків, протоколами огляду місця події, протоколом добровільно наданого предмету, проведення негласних слідчих (розшукових) дій, протоколами оглядів речей та документів, актом вилучення хімічно-небезпечних речовин, а також іншими матеріалами кримінального провадження.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжке кримінальне правопорушення, покарання за яке передбачене у вигляді позбавленням волі строком від п`яти до десяти років, що вказує на те, що він з метою уникнення покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім цього, у зв`язку із тим, що не всі речові докази,які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення на даний момент органом досудового розслідування встановлені, підозрюваний ОСОБА_4 безпосередньо, або через інших осіб може їх знищити, сховати, або спотворити, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Також, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_4 побоюючись покарання (у вигляді позбавлення волі) може впливати на показання свідків та інших підозрюваних у вказаному провадженні, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
В судовому засіданні прокурор клопотання про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав у повному обсязі.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував стосовно клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, письмові заперечення надав під час розгляду клопотання, обґрунтовуючи, що ризики заявлені в клопотанні слідчим не доведені, ОСОБА_4 людина похилого віку, раніше не судимий, має серйозні захворювання та потребує постійного нагляду, просив обрати відносно його підзахисного запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника, доповнивши, що вину свою визнає, кається у вчиненому.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

В п.99 рішення ЄСПЛ у справі «Геращенко проти України» зазначено, що визначаючи доцільність звільнення або подальшого тримання особи під вартою, відповідні органі державної влади зобов`язані розглянути також альтернативні заходи забезпечення її явки до суду.

Згідно п.32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

30.09.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру в вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.321 КК України.

Дослідивши долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до переконання про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.321 КК України.

Таким чином, враховуючи вагомість наявних доказів та обґрунтованість підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 тяжке кримінальне правопорушення, покарання за яке передбачене у вигляді позбавленням волі строком від п`яти до десяти років, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Однак, слідчий суддя враховує, похилий вік підозрюваного та стан його здоров`я, те що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, має постійне місце проживання, одружений, що на переконання слідчого судді свідчить про мінімальне існування такого ризику як можливе переховування від органу досудового розслідування та суду.

Також, жодними належними доказами не доведено існування ризиків передбачених п.2, п.3, ч.1 ст.177 КПК України.

Враховуючи вагомість наявних доказів та обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.321 КК України та покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, похилий вік підозрюваного та стан його здоров`я, а також те, що підозрюваний визнає свою вину, кається у вчиненому, має постійне місце проживання, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування більш м`якого запобіжного заходу з метою забезпечення дотримання підозрюваним належної процесуальної поведінки.

Так, згідно ч.1, ч.2 ст.182 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбаченого покарання у виді позбавлення волі.

Крім того, як вбачається з правової позиції ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.

В свою чергу вказана міра запобіжного заходу в повній мірі відповідатиме загальним засадам кримінального провадження та національному законодавству України, зокрема практиці ЄСПЛ як його частині.

Таким чином, з урахуванням викладеного в сукупності, особи підозрюваного який визнає свою вину. Кається у вчиненому, має постійне місце проживання, раніше не судимий, слідчий суддя приходить до переконання, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, необхідно застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та покладенням на нього обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України

На підставі встановленого, керуючись ст.ст.176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000296 від 12.09.2022 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зобов`язавши останнього цілодобово не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 30.11.2022 року, включно, в межах строку досудового розслідування.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 30.11.2022 року обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою; не відлучатися із м. Одеси, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1