Справа № 215/7814/21
У Х В А Л А

02 травня 2022 року Суддя Тернівського районного суду м. Кривого Рогу ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_2 про звернення застави в дохід держави, внесеної обвинуваченим ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за ст. 185 ч. 3 КК України,

ВСТАНОВИВ:

27.04.2022 р., до канцелярії Тернівського районного суду м. Кривого Рогу, було подано вказане клопотання, що було передано судді ОСОБА_1 28.04.2022 р.. В клопотанні прокурор просить суд: звернути в дохід держави заставу в розмірі 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 113500 грн., внесену на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, як альтернативний запобіжний захід обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , замість тримання пыд вартою на підставі ухвали слідчого судді Тернівського районного суду м. Кривого Рогу від 13.11.2021 р., у зв`язку з неявкою обвинуваченого за викликом суду без поважних причин та ухиленням його від суду та зарахувати кошти до спеціального рахунку для збору коштів на підтримку Збройних сил України.
Суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 за ст. 185 ч. 3 КК України, приходить до таких висновків.
Згідно до ч. 8 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Відповідно до ч. 9 ст. 182 КПК України, питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

Враховуючи, що кримінальне провадження знаходиться вже на стадії підготовчого судового розгляду, то розгляд цього клопотання можливий лише в судовому засіданні за цим кримінальним провадженням.

Але, ухвалою від 28.12.2021 р. Тернівського районного суду м. Кривого Рогу, під головуванням судді ОСОБА_1 , оголошено розшук обвинуваченого ОСОБА_3 , а кримінальне провадження зупинено до його розшуку.

Згідно до ст. 335 КПК України, у разі якщо обвинувачений ухилився від суду або захворів на психічну чи іншу тяжку тривалу хворобу, яка виключає його участь у судовому провадженні, суд зупиняє судове провадження щодо цього обвинуваченого до його розшуку або видужання і продовжує судове провадження стосовно інших обвинувачених, якщо воно здійснюється щодо декількох осіб. Розшук обвинуваченого, який ухилився від суду, оголошується ухвалою суду, організація виконання якої доручається слідчому та/або прокурору.

Тобто, вказане клопотання прокурора не може розглядатися судом до поновлення судового розгляду кримінального провадження, що може відбутися лише в разі встановлення точного місця знаходження обвинуваченого, затримання та його доставки до суду, а також з виконанням вимог ч. 9 ст. 182 КПК України про участь в розгляді клопотання обвинуваченого, який на час подачі клопотання не затриманий, до суду не доставлений, його точне місце знаходження для виклику в судове засідання не встановлено, що є порушенням відповідно як статті 182, так і статті 335 КПК України.

Тобто, запропонований прокурором у клопотанні порядок розгляду клопотання не відповідає зазначеним вимогам КПК України. Вказані статті КПК України не містить алгоритму дій судді, суду, в разі, якщо запропонований порядок розгляду клопотання не відповідає вимогам КПК України.

Але статтею 7 КПК України передбачені загальні засади кримінального провадження, одними з яких є верховенство права, законність, доступ до правосуддя, змагальність сторін, сутність яких розкрита у ст. ст. 8, 9, 21, 22 КПК України.
Згідно до ч. 1 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Відповідно до ч. ч. 1, 6 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Згідно до ч. 3 ст. 21 КПК України, кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Таким чином, законним процесуальне рішення суду за поданим клопотанням може бути лише у разі відповідності його рішення, та порядку розгляду клопотання вказаним вище вимогам КПК України.
Враховуючи, що запропонований прокурором порядок розгляду клопотання не відповідає вище вказаним вимогам КПК України, та порушує принципи верховенства права, законності, доступу до правосуддя, змагальності в частині дотримання прав сторони захисту на те, що порядок розгляду поданого прокурором клопотання повинен відповідати вимогам КПК України, то суд не може прийняти процесуальне рішення про внесення на розгляд у судове засідання цього клопотання, так як це, як і можливе рішення суду про задоволення цього клопотання, відмову в ньому не відповідає та не буде відповідати засадам кримінального провадження.
Оскільки глава 18 КПК України не містить вказівки на спосіб дій суду в разі невідповідності запропонованого порядку розгляду клопотання вимогам КПК України, але знаходиться в розділі ІІ КПК України «Заходи забезпечення кримінального провадження», який містить у ст. ст. 151, 156 КПК України положення про те, що у разі, якщо клопотання подане без додержання вимог КПК України до цих клопотань, то вони повертаються особі, що їх подала, про що постановляється ухвала.
На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що вказане клопотання слід повернути особі, що його подала прокурору, як таке, що не відповідає вимогам ст. ст. 182, 335 КПК України.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 7, 8, 9, 21, 22, розділом ІІ КПК України, 182, 309, 335, 372 КПК України, суддя

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_2 про звернення застави в дохід держави, внесеної обвинуваченим ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за ст. 185 ч. 3 КК України, повернути особі, що його подала, для виконання вимог КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя: