Справа №760/6509/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення

В С Т А Н О В И В:

07.06.2022 року в провадження слідчого судді надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Заявник зазначає, що 01.06.2022 р. ОСОБА_3 звернулась із заявою до Солом`янського УП ГУНП у м. Києві про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого, ч.2 ст.162 КК України.

Вказана заява була отримана уповноваженою особою Солом`янського УП ГУНП у м. Києві за вх. ЄО №22919.

Однак, в порушення вимог ст. 214 КПК України, станом на день звернення зі скаргою до суду, відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань викладені в заяві від 01.06.2022 р. про вчинення кримінального правопорушення, які мають бути внесені протягом 24 годин після отримання уповноваженою особою Солом`янського УП ГУНП у м. Києві не були внесені.

Тому, заявник просив зобов`язати уповноважену особу Солом`янського УП ГУНП у м. Києві, внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви від 01.06.2022 р.

Заявник в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Прохальна частина скарги містить вимогу про розгляд скарги за відсутністю заявника.

Слідчий Солом`янського УП ГУНП у м. Києві в судове засідання не з`явився, про розгляд скарги був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.

Відповідно до ст. 306 КПК України, неявка учасників у судове засідання не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України.

Положеннями частини першої статті 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України під час досудового розслідування можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого дізнавача або прокурора, як бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до частини першої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення статті 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з частиною першою статті 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (пункт частини п`ятої статті 214 КПК України).

Відповідно до пункту 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Заявник зазначає, що 01.06.2022 р. ОСОБА_3 звернулась із заявою до Солом`янського УП ГУНП у м. Києві про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого, ч.2 ст.162 КК України.

Разом з тим, Скаржником не надано належних доказів отримання Солом`янським управлінням заяви про вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку з чим слідчий суддя позбавлений можливості встановити факт порушення посадовими особами районного управління поліції своїх обов`язків з реєстрації кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, скарга адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись статтями 24, 36, 220, 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1