Справа № 125/1087/20
УХВАЛА

02.08.2022 року м. Хмільник

Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 ,
близького родича обвинуваченого ОСОБА_6 , який помер - батька ОСОБА_7 ,
захисника адвоката ОСОБА_8 ,
представника потерпілого адвоката ОСОБА_9 , який приймає участь у судовому
засіданні в режимі відеоконференції,
розглянувши клопотання сторони захисту про призначення повторної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-

В С Т А Н О В И В :
В провадженні суду перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В судовому засіданні захисник адвокат ОСОБА_8 звернувся з клопотанням про призначення у кримінальній справі № 125/1087/20 повторної комісійної судово-медичної експертизи на вирішення якої поставити наступні питання: які тілесні ушкодження наявні на трупі ОСОБА_10 .?; які тілесні ушкодження виявлені на трупі ОСОБА_10
знаходяться в прямому причинному зв`язку зі смертю, а які ні?; який механізм утворення тілесних ушкоджень, що лежать в прямому причинному зв`язку зі смертю ОСОБА_10 .?; чи патологічні зміни виявлені при дослідженні головного мозку є наслідком травми чи хронічного захворювання?; яка давність утворення виявлених тілесних ушкоджень?; яка давність настання смерті ОСОБА_10 .?; якими предметами чи предметом були заподіяні тілесні
ушкодження виявлені під час експертизи трупа ОСОБА_10 .?
Проведення експертизи просить доручити експертам Державної Установи "Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України".
Клопотання мотивоване тим, що висновок експерта № 26 від 26.05.2020 року долучений прокурором в якості доказу до матеріалів справи є неповним, так як експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання у постанові слідчого, якою була призначена дана експертиза та не скористався своїм правом отримати матеріали кримінального провадження з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Відтак, висновок експерта не містить відповіді на одне із головних питань яке ставилися перед експертом, а саме щодо механізму утворення тілесних ушкоджень на трупі ОСОБА_10 .
Експерт описав можливість отримання дифузної черепно-мозкової травми лише в результаті падіння на спину і співударянні потилицею голови. Проте він у своєму висновку не описав всі можливі варіанти отримання потерпілим тілесних ушкоджень, які містилися в матеріалах провадження (відео з камер спостереження), а саме в результаті падіння з висоти власного зросту без надання тілу прискорення чи з наданням тілу прискорення з подальшими ударами різними частинами голови об асфальтобетонне покриття.
Також не було встановлено чи виявлені у потерпілого тілесні ушкодження утворилися внаслідок боротьби чи внаслідок падіння та/або волочіння тіла, незважаючи на те, що в експерта було право на отримання всіх матеріалів кримінального провадження. Також сторона захисту вважає, що деякі заключення експерта, які були ним зроблені у висновку та під час допиту в судовому засіданні є необгрунтованими, а також такими, що суперечать іншим матеріалам справи.
Експерт ОСОБА_11 як не спростував, так і не підтвердив того факту, чи могла дифузна черепно-мозкова травма утворитися від неодноразових падінь ОСОБА_10 на асфальтобетонне покриття. Експерт зазначив, що можливо зовнішні та внутрішні ушкодження голови ОСОБА_10 виникли від ударів кулаками або ногами. Проте, не пояснив, яким чином множинність мілких саден та забитих ран може виникнути під час ударів кулаками або ногами. Тобто, експерт і у своєму висновку, і під час допиту наполягав на тому, що дифузна черепно-мозкова травма утворилася від дії травматичних чинників. У своєму висновку експерт ОСОБА_11 нічого не вказує про наявність вогнещевих забиттів головного мозку. Також він нічого не говорив про забиття головного мозку під час свого допиту.
Експерти ні у висновку судово-медичної експертизи № 26, ні у своїх поясненнях не надав конкретної відповіді про те, яким конкретно був механізм утворення дифузної черепно-мозкової травми. Експерт лише повідомив, що ймовірною причиною утворення дифузної черепно-мозкової травми було неодноразове прикладання контактуючої поверхні твердого тупого предмету до голови ОСОБА_10 .
В судовому засіданні захисник адвокат ОСОБА_8 клопотання підтримав та просив його задовільнити з підстав наведених у ньому.
В судовому засіданні близький родич обвинуваченого ОСОБА_6 , який помер, ОСОБА_7 клопотання захисника підтримав та просив його задовільнити.
Прокурор ОСОБА_5 заперечував проти клопотання про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи, просив у його задоволенні відмовити через його необгрунтованість та безпідставність. Проте зазначив, що якщо суд прийде до висновку про неповноту первинної СМЕ та призначенні СМЕ, то просив перед експертами поставити настіпні питання: - чи можливе утворення дифузної черепно-мозкової травми, яка ускладнилася набряком - дислокацією головного мозку у ОСОБА_10 в результаті падіння на спину і співударі потилицею до твердого покриття дороги?; - чи можливе утворення дифузної черепно-мозкової травми, яка ускладнилася набряком - дислокацією головного мозку у ОСОБА_10 в результаті падіння передньою частиною туловища і обличчям та співударі передньою частиною голови до твердого покриття дороги?; - чи можливе утворення дифузної черепно-мозкової травми, яка ускладнилася набряком - дислокацією головного мозку у ОСОБА_10 в результаті падіння лівою чи правою частинами туловища та співударі лівою чи правою частиною голови до твердого покриття дороги?; - чи можливе утворення дифузної черепно-мозкової травми, яка ускладнилася набряком - дислокацією головного мозку у ОСОБА_10 внаслідок травмуючої сили на голову (в ділянку тім"яної частини) в напрямку зверху вниз при умові вертикального положення тіла та горизонтального положення тіла по відношенню до поверхні землі?; - в результаті якої кількості травмуючих дій ОСОБА_10 міг отримати дифузну черепно-мозкову травму?; - який механізм (спосіб) утворення (стиснення, удар, співудар) отриманих ОСОБА_10 тілесних ушкоджень у вигляді крововиливу у м"язах шиї в ділянці щитовидного хряща зліва, повних поперечних переломів лівого та правого великих рогів під"язикової кістки, повний перелом лівого та повний перелом правого верхніх ріжків щитовидного хряща? Та яким чином була спрямована травмуюча дія, що призвела до отримання тілесних ушкоджень?; - який механізм утворення отриманих ОСОБА_10 тілесних ушкоджень у вигляді закритої тупої травми живота: вогнищевий крововилив у брижу тонкого кишківника в нижньому відділі та характери предмета, яким могли бути спричинені такі тілесні ушкодження?;
Представник потерпілого адвокат ОСОБА_9 заперечував проти клопотання про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи, просив у його задоволенні відмовити через його необгрунтованість та безпідставність. Проте також заявив, що якщо суд все таки призначить СМЕ, то підтримує думку прокурора і ті питання, які він просив поставити перед експертами.

Суд, вислухавши думку сторін з приводу заявленого клопотання, дослідивши матеріали справи в межах необхідних для вирішення вказаного клопотання, вважає, що клопотання захисника необхідно задовольнити частково. виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, під час досудового розслідування була призначена та судово-медичним експертом ОСОБА_12 проведена судово-медична експертизи. Висновок експерта № 26 від 26.05.2020 року.
Експерт прийшов до наступних висновків:
1. При судово-медичному дослідженні трупа ОСОБА_10 виявлено наступні тілесні ушкодження: Дифузна травма головного мозку (крововиливи в м`які тканини голови в ліву та праву скроневі та тім`яну ділянки, крововиливи в правий та лівий скроневі м`язи, субдуральна гематома над обома півкулями головного мозку об`ємом до 300 мл, дифузний тотальний субарахноїдальний крововилив над усією поверхнею головного мозку; крововиливи в бокові шлуночки головного мозку; множинні садна (в тім`яній ділянці справа (10), в тім`яній ділянці зліва, посередині тім`яної ділянки (11), в тім`яній ділянці справа 2 см вище правої вушної раковини, на лобі справа з поширенням на праву надбрівну ділянку, верхнє повіко правого ока, праву вилицю, посередині чола, на лобі зліва, в ділянці зовнішнього краю лівої надбрівної дуги, в лівій виличній ділянці, правій скроневій ділянці, на правій щоці, на підборідді зліва по краю горизонтальної гілки нижньої щелепи, на підборідді справа (3), в ділянці нижнього краю правої вушної раковини (2)); синці в області повік лівого ока, на спинці та крилах носа, на верхній губі, по задній поверхні правої вушної раковини, на підборідді; забиті рани в тім`яній ділянці голови зліва, в тім`яній ділянці справа; крововиливи під слизову оболонку та забиті рани верхньої губи відповідно 2-3 зубам на верхній щелепі зліва та під слизовою оболонкою нижньої губи відповідно 1-3 зубам на нижній щелепі; перелом кісток носа зі зміщенням відламків; множинні садна по задній поверхні правого плечового суглобу та правого плеча до нижньої третини, правого ліктьового суглобу, правого передпліччя по задній поверхні, в ділянці лівого ліктьового суглобу, по задній поверхні лівого передпліччя, по задньо-зовнішній поверхні лівого плечового суглобу, лівого плеча, лівого ліктьового суглобу, на грудній клітці зліва по середньо-ключичній на рівні 3-5 ребер на ділянці, в ділянці попереку зліва, в ділянці лівої сідниці, по задньо-зовнішній поверхні правої сідниці, посередині поперекових ділянок, по передній поверхні правого колінного суглобу, в ділянці лівого колінного суглобу по передній поверхні; синці в ділянці основної фаланги першого пальця правої кисті, по задній поверхні правого передпліччя в нижній третині, по задній поверхні лівої кісті в ділянці 3,4 п`ясткових кісток, в ділянці правої ліктьової ямки, по передній поверхні в середній третині правої гомілки, в середній третині по передній поверхні лівої гомілки; закриту тупу травму шиї: садна в середній третині шиї по передній поверхні, в нижній третині шиї по передній поверхні; крововилив в м`язах шиї в ділянці щитовидного хряща зліва, повні поперечні переломи лівого та правого великих рогів під`язикової кістки, повний перелом лівого та неповний перелом правого верхніх ріжків щитовидного хряща; закриту тупу травму живота: вогнищевий крововилив в брижу тонкого кішківника в нижньому відділі.

2. Дані тілесні ушкодження утворились від дії тупого твердого предмету (предметів) з відносно обмеженою контактуючою поверхнею, можливо і 25.05.2020 р. 3. Дифузна травма головного мозку (крововиливи в м`які тканини голови в ліву та праву скроневі та тім`яну ділянки, крововиливи в правий та лівий скроневі м`язи, субдуральна гематома над обома півкулями головного мозку об`ємом до 300 мл, дифузний тотальний субарахноїдальний крововилив над усією поверхнею головного мозку; крововиливи в бокові шлуночки головного мозку; множинні садна ( в тім`яній ділянці справа (10), в тім`яній ділянці зліва, посерединні тім`яної ділянки (11), в тім`яній ділянці справа на 2 см вище правої вушної раковини, на лобі справа з поширенням на праву надбрівну ділянку, верхнє повіко правого ока, праву вилицю, посередині чола, на лобі зліва, в ділянці зовнішнього краю лівої надбрівної дуги, в лівій виличній ділянці, правій скроневій ділянці, на правій щоці, на підборідді зліва по краю горизонтальної гілки нижньої щелепи, на підборідді справа (3), в ділянці нижнього краю правої вушної раковини (2); синці в області повік лівого ока, на спинці та крилах носа, на верхній губі, по задній поверхні правої вушної раковини, на підборідді; забиті рани в тім`яній ділянці голови зліва, в тім`яній ділянці справа; крововиливи під слизову оболонку та забиті рани верхньої губи відповідно 2-3 зубам на верхній щелепі зліва та під слизовою оболонкою нижньої губи відповідно 1-3 зубам на нижній щелепі; перелом кісток носа зі зміщенням відламків) має ознаки тяжкого тілесного ушкодження, як небезпечного для життя в момент спричинення і стоїть в причинному зв`язку зі смертю. Множинні садна по задній поверхні правого плечового суглобу та правого плеча до нижньої третини, правого ліктьового суглобу та правого плеча до нижньої третини, правого ліктьового суглобу, правого передпліччя по задній поверхні, в ділянці лівого ліктьового суглобу, по задній поверхні лівого передпліччя, по задньо-зовнішній поверхні лівого плечового суглобу, лівого плеча, лівого ліктьового суглобу, на грудній клітці зліва по середньо-ключичній на рівні 3-5 ребер на ділянці, в ділянці попереку зліва, в ділянці лівої сідниці, по задньо-зовнішній поверхні правої сідниці, посерединні поперекових ділянок, по передній поверхні правого колінного суглобу, в ділянці лівого колінного суглобу по передній поверхні; синці в ділянці основної фаланги першого пальця правої кисті, по задній поверхні правого передпліччя в нижній третині, по задній поверхні лівої кисті в ділянці 3,4 п`ясткових кісток, в ділянці правої ліктьової ямки, по поверхні в середній третині правої гомілки, в середній третині по передній поверхні лівої гомілки; закриту тупу травму шиї: садна в середній третині шиї по передній поверхні, в нижній третині шиї по передній поверхні; крововилив в м`язах шиї в ділянці щитовидного хряща зліва, повні поперечні переломи лівого та правого великих рогів під`язикової кістки, повний перелом лівого та неповний перелом правого верхніх ріжків щитовидного хряща; закриту тупу травму живота: вогнищевий крововилив в брижу тонкого кишківника в нижньому відділі, які виникли від дії тупого твердого предмету (предметів) та мають ознаки легких тілесних ушкоджень і в причинному зв`язку зі смертю не стоять. 4. Смерть ОСОБА_10 настала від дифузної черепно-мозкової травми яка ускладнилася набряком-дислокацією головного мозку. 5. Враховуючи вираженність трупних змін та їх динаміку, можливо зробити висновок, що смерть ОСОБА_10 настала приблизно за 12-18 годин до моменту проведення дослідження в морзі.

6. Враховуючи морфологічні особливості дифузної черепно-мозкової травми, виявленої при дослідженні трупа ОСОБА_10 , можливо зробити висновок, що після спричинення черепно-мозкової травми міг пройти тривалий проміжок часу, який вимірювався годинами. 7. Враховуючи анатомічні особливості розташування тілесних ушкоджень на голові, вважаю не можливим утворення дифузної черепно-мозкової травми у ОСОБА_10 , в результаті падіння на спину і співударі потилицею голови. 8. Враховуючи вираженність та морфологічні особливості дифузної черепно-мозкової травми у ОСОБА_10 , вважаю малоймовірним, що після виникнення даної травми, він міг виконувати активні цілеспрямовані дії.

9. При судово-токсикологічному дослідженні крові та сечі від трупа ОСОБА_10 виявлено етиловий спирт в концентрації 1,20/00 у крові та 2,50/00 у сечі, що свідчить про те, що на момент смерті він знаходився в легкій степені алкогольного сп`яніння.

10. При судово-медичній експертизі сечі та крові трупа ОСОБА_10 наявність похідних барбітурової кислоти, 1,4 бензодіазепіну та фенотіазіну, алкалоїдів групи опію, тетрагідроканабінолу, амфетаміну, а також ефедрину та ефедрону не виявлено.

Допитаний в судовому засіданні судово-медичний експерт ОСОБА_11 показав суду, що він проводив експертизу трупа ОСОБА_10 у приміщенні Барського відділення СМЕ. Огляд трупа проводив з 11 до 13 години 26.05.2020 року. Після смерті потерпілого пройшло біля доби.

Дифузна травма головного мозку, це розповсюджена травма головного мозку, крововиливи якої під м`які покрови голови з розривом оболонки та крововиливом у тканини мозку. Механізм утворення удар, співудар, чи нанесення ударів. Сполучна травма, це травма, яка могла утворитися від падіння, від ударів і від співударів об тверді тупі предмети.

На запитання прокурора чи уданому випадку це був один удар, чи кілька ударів чи було кілька травмуючи дій з головою потерпілого, пояснив, що було кілька травмуючих дій з головою потерпілого, проте кількість не може визначити, тому що у даному випадку було багато тілесних ушкоджень у тім`яній, скроневій, у лобній та потиличній ділянках голови. Було нанесено багато ударів, не менше 5-6 ударів з прикладанням значної контактуючої сили до голови. Ним при огляді виявлено множинні садна, у тім`яній ділянці зліва 10 саден, у тім`яній ділянці справа 11 саден. Тім`яна ділянка голови це верхня частина голови.

На запитання чи міг потерпілий отримати ці садна і таку травму голови від падіння з ніг на тверду поверхню, показав категорично ні! Тим більше, що там були іще і забиті рани в тім`яній ділянці голови і зліва і справа. Тобто, крім саден, є ще і забиті рани. Якщо людина стоїть, то таку травму можна отримати, якщо було прикладено значну силу зверху вниз. Якщо людина лежить, то таку силу необхідно було б прикласти перпендикулярно до довжини тіла.

Щодо великої кількості саден на обличчі, на голові і на різних частинах тіла, то в них різний механізм утворення. Є садна від дії тупих твердих предметів. Садна на тулубі, садна правого ліктьового суглобу від волочіння. Садна на голові, на волосистій частині голови, на обличчі утворилися від дії тупих твердих предметів - від прикладання травмуючої сили твердих тупих предметів. Множинні садна правого ліктьового суглобу, правого плеча від волочіння. На задній поверхні тулуба і кінцівок від волочіння.

Тупа травма шиї від падіння утворитися не могла. Щодо механізму утворення, то такі травми виникають від здавлювання органів шиї обома руками. У даному випадку вірогідніше від здавлювання обома руками з обох сторін.

Щодо кількості дій, які були необхідні щоб заподіяти таку травму, однозначну відповідь дати не можна. Це могла бути і одна дія і могло бути кілька дій.

Щодо того, які зусилля необхідно було прикласти для таких наслідків, то це залежить у кожному випадку є індивідуальним. Неумисно заподіяти таку травму не можна. Потрібно було прикласти значну силу.

Травма шиї при ненаданні своєчасної допомоги могла привести до летального наслідку, так як розвивається набряк голових зв`язок, м`яких тканин, отьок перекриває дихальні шляхи і через деякий час настає летальний випадок.

Щодо тупої травми живота та механізму її утворення, то ця закрита тупа травма живота виникла від дії тупого твердого предмета з обмеженою контактуючою поверхнею з прикладанням значної травмуючої дії, сили в нижню частину живота. Могла утворитися від ударів ногою. Могла і від ударів рукою. Але вірогідніше від ударів ногою, тому що було потрібно прикласти значну силу. Від падіння на тверду рівну поверхню така травма утворитися не могла.

На запитання на протязі якого часу потерпілому були заподіяні виявлено у нього тілесні ушкодження, експерт показав, що на протязі незначного часу - година півтори, можливо до 2-х годин. Всі тілесні ушкодження мають однаковий характер.

Отримані потерпілим тілесні ушкодження та їх наслідок смерть, не знаходяться у причинному зв`язку з станом алкогольного сп`яніння потерпілого.

На запитання, який механізм утворення тілесних ушкоджено на голові, удар, тертя, стискання, розтягування, експерт показав, що у даному випадку це удар.

Предмет з обмеженою контактуючою поверхнею це могла бути рука, нога, носок черевика, ребро дошки, палка. Преобладаюча поверхня це площина, підлога.

На запитання чи могли предмети, якими були причинені тілесні ушкодження залишити сліди на тілі, експерт показав, що могли.

На запитання якими предметами були причинені тілесні ушкодження і чи це визначалася при проведенні експертизи, експерт показав, що рани були причинені діями тупих твердих предметів з ребром.

Садна тім`яній ділянці голови - від ударної дії. Садна це поверхневі пошкодження шкіри, епідермісу, а рана, це ушкодження всіх слоїв шкіри.

На запитання чи досліджувалися краї саден, щоб визначити напрямок руху травмую чого предмета, експерт показав, що не досліджував, так як досліджуються рани. а не садна.

На запитання чи встановлювали матеріали з якого виготовлені травмуючи предмети, показав, що ні.

На запитання чи можливо за формою і розміром саден визначити, яким саме травмуючим предметом заподіяні тілесні ушкодження, яка поверхня та рельєф травмуючих предметів, показав, що у даному випадку ні, так як тілесних ушкоджень, саден дуже багато і вони носять різний характер. Тому це неможливо було визначити. Садна на тілі потерпілого утворилися від дії тупих твердих предметів з обмеженою контактуючою поверхнею.

На запитання чи могли садна на тім`яній ділянці голови утворитися від падіння людини на каміння експерт показав, що ні. Щоб вони могли таким способом утворитися, то потрібно щоб було падіння головою вниз. З висоти власного зросту ні, лише з висоти та головою вниз.

На запитання щодо того, що у саднах та у просвіті ран проглядаються перетинки і чи при цьому експертом визначався рельєф травмую чого предмета, показав, що не визначався.

На запитання чи могли рани, зокрема рана 0,5 см на 1 см, глибиною 6 см завдана ударом кулака чи ударом ноги, показав, що така рана могла бути завдана ударом ребра підошви взутої ноги. Характерних ознака підошви не було, але це могло бути ребро, край підошви, це міг бути носок взуття.

На запитання чи всі рани були однаково оточені широким суцільним осадженням, експерт показав, що осадження і в одній рані і в іншій практично однакові. Осадження були. Ним вимірювалися рани і їх осадження. Рани на фоні садна.

Травма шиї в причинному зв`язку зі смертю потерпілого не лежить.

На запитання чи могла тупа травма живота утворитися від падіння на край бордюра чи край кладки, експерт показав, що ні. Це тому, що у потерпілого виявлено обмежений крововилив, а мав би бути розповсюджений крововилив. Щоб отримати таку травму мав бути точковий удар.

На запитання чи можна таку травму отримати об кут, показав, що так, але потрібно було б прикласти значну травмуючи силу і отримання такої травми від падіння з висоти власного зросту малоймовірно.

На запитання чи могли синці в попереку зліва, на сідниці утворитися від падіння з висоти власного зросту, експерт показав, що така можливість не виключається.

На запитання, як могла утворитися дифузна травма голови субдоральна гематома площевидного типу на всю ділянку голови, експерт показав, що площе видна гематома покриває обидві півкулі головного мозку з обох сторін. Лопаються судини набирається кров і головний мозок пошкоджується. Пройшло до 2-х годин, як вона утворилася.

Щодо механізму її утворення та механізму травмування головного мозку показав, що головний мозок зміщується , ударяється об черепну коробку і травмується лопають судини.

Уданому випадку було встановлено, що судини лопнули і в лобній, і в тім`яній і в потиличній частині голови. Було неодноразове прикладання значної травмуючої сили в різні частини голови потерпілого.

Якщо удар в потиличну область голови то лопнули судини в лобній частині голови, якщо удар в лобну частину то в потиличній лопнули судини.

На запитання від чого лопнули судини в тім`яній частині голови показав, що це був удар зверху від чого пішла кавітація мозку донизу і лопнули судини у тім`яній ділянці.

Також на трупі виявлено тілесні ушкодження не пов`язані зі смертю і про це зазначено у висновку це всі легкі тілесні ушкодження. Їх механізм утворення від дії тупих твердих предметів з обмеженою контактуючою поверхнею. Під час волочіння тіла також може відбуватися дія на тіло тупих твердих предметів з обмеженою контактуючою поверхнею.

На запитання щодо найбільш ймовірного розташування нападаючого щодо потерпілого при нанесенні тілесних ушкоджень по голові та в якому положенні перебувало тіло потерпілого в момент нанесення тілесних ушкоджень по голові, експерт показав, що для встановлення цього, у нього не було судово-медичних даних.

На тілі потерпілого слідів чи тілесних ушкоджень характерних для самооборони виявлено не було.

На запитання чи міг потерпілий вчиняти активні дії після нанесення йому тілесних ушкоджень в область голови, експерт показав, що міг, але протягом незначного проміжку часу, який обчислюється кількома хвилинами. Щодо дифузної травми голови, то набряк головного мозку розвивався до 2-х годин.

На запитання чи міг потерпілий протягом цих 2-х годин поки набиралася гематома ходити, вчиняти активні дії, експерт показав, що він міг це робити на протязі незначного проміжку часу, який обчислюється хвилинами.

На запитання для чого характерні крововиливи з внутрішньої сторони, експерт показав, що це від удару в голову, від удару в голову тупого твердого предмета чи предметів. На запитання чи міг крововилив значною площею утворитися від того, що особа впала і ударилася об твердий асфальт, експерт показав, що таке не виключається.

Дослідивши зміст клопотання захисника про призначення повторної комісійної СМЕ, висновок експерта № 26 від 26.05.2020 року та допит експерта ОСОБА_11 в судовому засіданні, суд вважає, що клопотання захисника в частині призначення саме повторної комісійної СМЕ є безпідставним. Доводи сторони захисту про суперечливість висновків викладених у висновку експерта № 26 та висновків, які експерт зробив у судовому засіданні під час допиту, є безпідставними та в певній частині надуманими. Суд на даний час не вбачає підстав сумніватися у правильності висновку експерта через його недостатню обґрунтованість чи суперечливість іншим матеріалам справи. Також суд не вбачає істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.
Разом з тим суд вважає, що висновок експерта № 26 від 26.05.2020 року у даному кримінальному провадженні є неповним. І ця неповнота також не усунута під час допиту судово-медичного експерта ОСОБА_11 в судовому засіданні. Зокрема на неповноту судово-медичної експертизи у даному кримінальному провадженні обгрунтовано звернула сторона захисту у своєму клопотанні, що вже відображено у даній ухвалі.
Питання, які прокурор просив суд також поставити перед експертами у випадку призначення СМЕ, доповнюють питання сторони захисту і їх деталізують. Тому суд вважає, що вони також мають бути поставлені перед експертами поряд з питаннями сторони захисту і заперечення з цього приводу сторони захисту суд не приймає.
При цьому суд виходить з того, що відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно з п.п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" № 8 від 30.05.1997 року, додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.
Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.
В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження.
Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові.
Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність призначення додаткової судово-медичної експертизи з питань наданих стороною захисту та прокурором та доручення її проведення експертам Вінницького обласного бюро СМЕ.
На підставі викладеного, керуючись статтями 2,7,22,242,332 КПК України,-
У Х В А Л И В:
Клопотання захисника близького родича обвинуваченого ОСОБА_6 , який помер, адвоката ОСОБА_8 задовольнити частково.

Призначити у кримінальному провадження додаткову судово-медичну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:
- які тілесні ушкодження наявні на трупі ОСОБА_10 .?;
- які тілесні ушкодження виявлені на трупі ОСОБА_10 знаходяться у прямому причинному зв"язку зі смертю, а які ні?;
- який механізм утворення тілесних ушкоджень, що лежать у причинному зв"язку зі смертю ОСОБА_10 .?;
- чи можливе утворення дифузної черепно-мозкової травми, яка ускладнилася набряком - дислокацією головного мозку у ОСОБА_10 в результаті падіння на спину і співударі потилицею до твердого покриття дороги?;
- чи можливе утворення дифузної черепно-мозкової травми, яка ускладнилася набряком - дислокацією головного мозку у ОСОБА_10 в результаті падіння передньою частиною туловища і обличчям та співударі передньою частиною голови до твердого покриття дороги?;
- чи можливе утворення дифузної черепно-мозкової травми, яка ускладнилася набряком - дислокацією головного мозку у ОСОБА_10 в результаті падіння лівою чи правою частинами туловища та співударі лівою чи правою частиною голови до твердого покриття дороги?;
- чи можливе утворення дифузної черепно-мозкової травми, яка ускладнилася набряком - дислокацією головного мозку у ОСОБА_10 внаслідок травмуючої сили на голову (в ділянку тім"яної частини) в напрямку зверху вниз при умові вертикального положення тіла та горизонтального положення тіла по відношенню до поверхні землі?;
- в результаті якої кількості травмуючих дій ОСОБА_10 міг отримати дифузну черепно-мозкову травму?;
- який механізм (спосіб) утворення (стиснення, удар, співудар) отриманих ОСОБА_10 тілесних ушкоджень у вигляді крововиливу у м"язах шиї в ділянці щитовидного хряща зліва, повних поперечних переломів лівого та правого великих рогів під"язикової кістки, повний перелом лівого та повний перелом правого верхніх ріжків щитовидного хряща? Та яким чином була спрямована травмуюча дія, що призвела до отримання тілесних ушкоджень?;
- який механізм утворення отриманих ОСОБА_10 тілесних ушкоджень у вигляді закритої тупої травми живота: вогнищевий крововилив у брижу тонкого кишківника в нижньому відділі та характери предмета, яким могли бути спричинені такі тілесні ушкодження?;
- чи патологічні зміни виявлені при дослідженні головного мозку є наслідком травми чи хронічного захворювання?;
- яка давність утворення виявлених тілесних ушкоджень?;
- яка давність настання смерті ОСОБА_10 .?;
- якими предметами, предметом були заподіяні тілесні ушкодження вивлені у ОСОБА_10 .?
Проведення додаткової судово-медичної експертизи доручити експертам Вінницького обласного бюро СМЕ (21000, м. Вінниця, вул. Гліба Успенського, 83).
Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену ст. ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання прокладених на них обов"язків.
Роз`яснити експертам, що згідно ч. З ст. 102 КПК України, якщо при
проведенні експертизи будуть виявлені відомості, які мають значення для кримінального провадження і з приводу яких не ставилися питання, експерт має право зазначити про них у своєму висновку.
Надати експертам матеріали кримінального провадження № 125/1087/20.

Головуючий: суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3