Подільський районний суд міста Києва
провадження № 1-кп/758/763/22
У Х В А Л А
про призначення справи до судового розгляду

03 серпня 2022 року м. Київ
Подільський районний суду міста Києва у складі колегії суддів:
головуючий суддя ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6
обвинуваченого ОСОБА_7 ,
та його захисника - адвоката ОСОБА_8 ,
учасників провадження:
представників потерпілих осіб ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

представника цивільного відповідача ОСОБА_12
провівши в приміщенні суду підготовче судове засідання у кримінальному провадженні №0000238 від 25 лютого 2020 року відносно
ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Березна Менського району Чернігівської області, одруженого, маючого на утриманні малолітню доньку 2017 року народження, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого в АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 365 КК України (в редакції від 07.04.2011); ч. 3 ст. 258 КК України (в редакції від 21.09.2006); п.п. 1, 5, 12 ч. 2 ст. 115 КК України (в редакції від 05.11.2009); ч. 2 ст. 15 п.п. 1, 5, 12 ч. 2 ст. 115 КК України (в редакції від 05.11.2009); ст. 340 КК України,
встановила:
в провадження Подільського районного суду м. Києва з Київського апеляційного суду надійшов відповідний обвинувальний акт відносно ОСОБА_7 .
Прокурори у кримінальному провадженні ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у підготовчому судовому засіданні, просили призначити обвинувальний акт до судового розгляду. Заявили клопотання про обрання для обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.
Представники потерпілих осіб вважали за можливе призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні та просили застосувати щодо обвинуваченого запобіжний захід про який клопоче прокурор.
Захисник ОСОБА_8 подав до суду клопотання в якому просив повернути обвинувальний акт прокурору мотивуючи це тим, що обвинувальний акт складено та направлено до суду поза межами встановлених статтею 219 КПК України строків досудового розслідування. Крім того в своєму клопотанні зазначив, що викладене в обвинувальному акті обвинувачення містить суперечності та не відповідає стандартам Європейського суду з прав людини та вимогам КПК України, в частині правової кваліфікації, обвинувальний акт не скріплений печаткою, в реєстрі матеріалів досудового розслідування відсутні відомості про обвинувальний акт.
В підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_8 підтримав заявлене клопотання, з мотивів наведених у ньому, просив його задоволити, щодо застосування запобіжного заходу заперечував обґрунтовуючи це відсутністю ризиків .
Обвинувачений підтримав позицію захисника.
Представник цивільного відповідача підтримала позицію сторони захисту.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, суд приходить до переконання, щодо необхідності призначити обвинувальний акт до судового розгляду, виходячи з наступного.
Кримінальне провадження відповідно до ст.ст. 32, 33 КПК України підсудне Подільському районному суду м. Києва.
Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.п. 4-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст.284 КПК України, або зупинення провадження, не має.
Доводи захисту про невідповідність акту вимогам ст. 291 КПК не є дійсними. Так, згідно ст. 291 КПК обвинувальний акт складається слідчим, дізнавачем, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим, дізнавачем.
Обвинувальний акт має містити такі відомості: 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення .
Аналіз цієї норми свідчить, що закон вимагає обов`язкове відображення в обвинувальному акті трьох складників: фактичних обставин кримінального правопорушення; правової кваліфікації (в теорії кримінального процесу використовується назва «формула обвинувачення»); формулювання обвинувачення.
При цьому в доктрині кримінального процесу під формулюванням обвинувачення розуміється короткий виклад тексту диспозиції кримінально-правової норми, порушення якої інкримінується особі, фабула обвинувачення виступає фактичною моделлю вчиненого злочину, а юридичне формулювання (формула та формулювання обвинувачення) - це правова модель злочину, вказівка на кримінально-правові норми, порушення яких інкримінується обвинуваченому.
З урахуванням того, що в постанові від 03 липня 2019 року в справі № 273/1053/17 Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду в т.ч. указав, що кримінальний процесуальний закон не надає повноважень суду до ухвалення вироку чи іншого рішення по суті справи перевіряти правильність визначення прокурором обсягу обвинувачення, зобов`язувати його змінювати цей обсяг, у тому числі й у сторону збільшення, повертати за наслідком підготовчого судового засідання обвинувальний акт у зв`язку з неправильною кваліфікацією дій обвинуваченого тощо.
Визначення обсягу обвинувачення при направленні обвинувального акту до суду належить виключно до повноважень прокурора.
Тим самим, в ключі наведеного Суд не убачає передумов для констатації факту невідповідності обвинувального акту вимогам ч. 2 ст. 291 КПК з підстав наведених стороною захисту, так як такий акт власне і базується на фактичних обставинах установлених та відображених в підозрі, та того, що кримінальний процесуальний закон не надає повноважень суду до ухвалення вироку чи іншого рішення по суті справи перевіряти правильність визначення прокурором обсягу обвинувачення, зобов`язувати його змінювати цей обсяг, повертати за наслідком підготовчого судового засідання обвинувальний акт у зв`язку з неправильною кваліфікацією дій обвинуваченого, так як визначення обсягу обвинувачення при направленні обвинувального акту до суду належить виключно до повноважень прокурора.
З урахуванням позиції Верховного суду, викладеній у висновку Верховного суду України від 12.10.2017 року у справі № 5-253кс(15)17, Суд констатує, що наявність недоліків в обвинувальному акті, його суті не змінює, оскільки в ньому наведені фактичні дані, що в своїй сукупності дають уявлення стосовно кожного з елементів складу кримінального правопорушення, а також можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою, в ключі фактичних обставин установлених стороною обвинувачення у ході розслідування провадження через призму даних відображених в підозрі.
Крім того, відповідно до висновку Верховного суду України від 24.11.2016 року у справі №5-328кс16, під формулюванням обвинувачення розуміється короткий виклад тексту диспозиції кримінально-правової норми, порушення якої інкримінується особі, фабула обвинувачення виступає фактичною моделлю вчиненого злочину, а юридичне формулювання (формула та формулювання обвинувачення) - це правова модель злочину, вказівка на кримінально-правові норми, порушення яких інкримінується обвинуваченому, що і має місце в цій ситуації (наведення короткого викладу тексту диспозиції кримінально-правової норми, порушення якої інкримінується особі, фабули обвинувачення через фактичну модель злочину, та указівку на юридичне формулювання, тобто правову модель злочину, в ключі фактичних обставин установлених стороною обвинувачення у ході розслідування провадження через призму даних відображених в підозрі.
Таким чином колегія суддів вважає, що обвинувальний акт складений у відповідності до вимог ст.291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимог процесуального закону, підстави для його повернення прокурору відсутні.
Зазначене судове засідання з урахування принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч.2 ст.27 КПК України, відсутні.
Враховуючи позицію сторін та учасників провадження з приводу складу суду, який повинен проводити судовий розгляд обвинувального акту, відповідно до вимог ч. 2 ст. 31 КПК України, судовий розгляд обвинувального акту слід проводити колегіально судом у складі трьох суддів.
Коло осіб, що беруть участь у судовому засіданні, є наступним: прокурор, обвинувачений, захисники, потерпілі, представники потерпілих осіб, представники цивільних позивачів.
Вирішуючи питання доцільності застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , суд вважає за необхідне обрати йому запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на нього обов`язків згідно ч. 5 ст. 194 КПК України. При цьому судом враховується, що останній обвинувачуються у вчиненні, зокрема, особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке, у разі визнання його вини, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі. Крім того, як вбачається з обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, докази обґрунтованості обвинувачення ОСОБА_7 є вагомими, більш детальну оцінку яким суд надасть під час перебування в нарадчій кімнаті при прийнятті остаточного рішення у даному кримінальному провадженні.
Вважаючи, що такий запобіжний захід спроможний забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, суд виходить у тому числі з тих обставин, що кримінальні правопорушення, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_7 мають високий ступінь суспільної небезпеки, наявність якої, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого та з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинувачених, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
На підставі викладеного та з метою забезпечення участі обвинувачених в розгляді кримінального провадження, суд вважає необхідним обрати для обвинувачених ОСОБА_7 захід забезпечення кримінального провадження у вигляді особистого зобов`язання терміном на два місяці.
Крім того, перевіривши виконання вимог ЦПК України та ст. 128 КПК України за цивільним позовом Суд уважає за слушне зауважити наступне.
Згідно з ч. 4 ст. 128 КПК України, форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.
Так, одночасний розгляд судом обвинувального акту й цивільного позову, з точки зору доказування, має ряд особливостей, які посилюють захист прав громадян та законних інтересів юридичних осіб, що зазнали шкоди від кримінального правопорушення, й сприяють більш швидкому та повному її відшкодуванню. Головний обов`язок держави полягає в утвердженні та забезпеченні прав і свобод людини, тому вся діяльність осіб, які ведуть кримінальне провадження, має бути спрямована на реальне забезпечення права і законних інтересів учасників цього провадження, і насамперед потерпілих (цивільних позивачів).
При цьому Суд враховує, що відповідно до положень ст. 5 Закону України «Про судовий збір», за подання позовів про відшкодування матеріальних збитків, завданих у наслідок вчинення злочину, позивачі звільняються від сплати судового збору.
У постанові Верховного Суду колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 10.07.2018 у справі № 713/1275/16-к, судом установлено, що згідно з пунктом 6 частини 5 Закону України «Про судовий збір» позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, звільнені від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. Вказані правові норми не містять суперечностей і підлягають застосуванню щодо позовів про відшкодування будь-якої шкоди (матеріальної та моральної), завданої в результаті її заподіяння, за які відповідач несе цивільну відповідальність згідно із Законом. Виходячи з наведеного цивільні позивачі у кримінальних провадженнях звільняються від сплати судового збору з позовів про відшкодування будь-якої шкоди, завданої в результаті вчинення кримінального правопорушення незалежно від об`єкту посягань.
Згідно ч. 1 ст. 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Верховний Суд забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом. Реалізація цього завдання відбувається, зокрема, шляхом здійснення правосуддя, під час якого Верховний Суд у своїх рішеннях висловлює правову позицію щодо правозастосування, орієнтуючи у такій спосіб судову практику на однакове застосування норм права.
Тим самим, у розрізі позиції ККС ВС у справі № 713/1275/16-к цивільні позивачі у кримінальних провадженнях звільняються від сплати судового збору з позовів про відшкодування будь-якої шкоди, завданої в результаті вчинення кримінального правопорушення незалежно від об`єкту посягань.
За таких обставин, перевіривши зазначений цивільні позови на дотримання вказаних вимог КПК України та ЦПК України, Суд вважає що форма та зміст позовних заяви дають підстави для їх прийняття та розгляду в рамках даного кримінального провадження.
Тим самим, підготовка до судового розгляду є завершеною.
Згідно ч. 1 ст. 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.
На підставі викладеного, керуючись ст. 314, 315-317 КПК України, колегія суддів,
постановила:
У задоволенні клопотанння захисника - адвоката ОСОБА_8 про повернення обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування - відмовити.
Призначити судовий розгляд кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000238 від 25 лютого 2020 року відносно ОСОБА_13 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 365 КК України (в редакції від 07.04.2011); ч. 3 ст. 258 КК України (в редакції від 21.09.2006); п.п. 1, 5, 12 ч. 2 ст. 115 КК України (в редакції від 05.11.2009); ч. 2 ст. 15 п.п. 1, 5, 12 ч. 2 ст. 115 КК України (в редакції від 05.11.2009); ст. 340 КК України, який проводити колегіально у відкритому судовому засіданні о 12 год. 30 хв. 11 серпня 2022 року в приміщенні Подільського районного суду міста Києва, за адресою : м. Київ, вулиця Хорива, 21.
В судове засідання викликати учасників судового провадження.
Клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_14 запобіжного заходу у виді особистого зобовязання - задовольнити.
Обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , процесуальні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати до суду за кожною вимогою суду;
- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватись від спілкування (поза проведенням процесуальних дій) із свідкам та підозрюваними у кримінальному провадженні, коло яких визначається прокурором у кримінальному провадженні, а саме: ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 ;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що, у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Обов`язок контролю за виконанням ухвали суду покладається на прокурора у кримінальному провадженні.
Строк дії покладених на обвинуваченого ОСОБА_7 обов`язків визначити терміном на два місяці з 03 серпня 2022 року по 03 жовтня 2022 року.
Цивільні позови потерпілих осіб прийняти до спільного розгляду з обвинувальним актом.
Ухвала в частині обрання запобіжного заходу бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення.
Повний текст ухвали складено та підписано 08 серпня 2022 року.

Судді

ОСОБА_29