Справа № 991/1944/22
Провадження 1-кс/991/1962/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу, - ОСОБА_3 , розглянувши скаргу підозрюваного ОСОБА_3 на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 від 26.05.2022 про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про проведення слідчих дій у кримінальному провадженні № 0003812 від 01.04.2015 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України,
В С Т А Н О В И В:
До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга підозрюваного ОСОБА_3 на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ) ОСОБА_4 від 26.05.2022 про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_3 від 25.05.2022 про проведення слідчих дій у кримінальному провадженні № 0003812 від 01.04.2015 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України, в якій він просить:
- Скасувати постанову детектива НАБУ ОСОБА_4 від 26.05.2022 про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_3 від 25.05.2022 про проведення слідчих дій;
- Зобов`язати детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 здійснити ряд процесуальних (слідчих) дій у кримінальному провадженні, зазначених у клопотанні підозрюваного ОСОБА_3 від 25.05.2022 року, а саме:
1) Здійснити запит інформації до Державної служби інтелектуальної власності України щодо наявності на момент звернення сторони обвинувачення із запитом до компанії TrueConf LTD зареєстрованих прав інтелектуальної власності на програмні продукти відеоконференцзв`язку у розробників резидентів України.
2) У разі виявлення наявності українських компаній розробників програмного забезпечення відеоконференцзв`язку направити визначеним компаніям запити щодо:
- функціональних можливостей програмного забезпечення, розробленого цими компаніями;
- вартості такого програмного забезпечення;
- переліку замовників таких компаній (з метою виявлення можливого бізнес конфлікту з компанією TrueConf LTD).
3) Допитати, в якості свідків, службових осіб таких компаній щодо:
- обставин та хронології розробки програмного забезпечення;
- складу колективу авторів програмного забезпечення;
- стратегії розвитку компаній та планів постачання програмного забезпечення;
- існуючих клієнтів (користувачів) програмного забезпечення, розробленого компанією;
- наявності контактів з компанією TrueConf LTD чи ії представниками, а також наявності можливого бізнес- конфлікту з компанією TrueConf LTD.
Скарга обґрунтована тим, що 25.05.2022 ОСОБА_3 звернувся в порядку статей 42, 220 КПК України до детектива НАБУ ОСОБА_4 з клопотанням про проведення слідчих дій, за результатами розгляду якого детективом винесено постанову від 26.05.2022 про відмову у задоволенні такого клопотання. Оскільки обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається на слідчого та прокурора, а обрання способу збирання доказів, або шляхом спрямування запитів, або шляхом ініціювання проведення слідчих дій, є правом сторони захисту, яке реалізується вільно і самостійно, детектив не вправі відмовляти стороні захисту у проведенні таких слідчих дій, спрямованих на неупереджене дослідження обставин кримінального провадження та виявлення обставин, що виправдовують підозрюваного. Посилаючись на порушення права ОСОБА_3 на захист, підозрюваний звернувся до суду із даною скаргою.
Особа, що звернулась до суду зі скаргою, ОСОБА_3 в судовому засіданні доводи скарги підтримав, просив задовольнити з викладених у ній підстав. Пояснив, що він не може назвати конкретних осіб, яких необхідно допитати, оскільки не знає їх ім`я, прізвище та по батькові.
Детектив НАБУ ОСОБА_4 був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду скарги, до суду не з`явився, подав письмові заперечення (Вх. № ЕП-5340/22-Вх від 17.06.2022), в яких зазначено, що клопотання, подане підозрюваним, містить прохання звернення із запитом до Державної служби інтелектуальної власності України, направлення запитів українським компаніям розробникам програмного забезпечення відеоконфернцзв`язку та допитів у якості свідків службових осіб вказаних компаній щодо розробки програмного забезпечення, стратегії розвитку компаній, існуючих клієнтів. Вказані обставини не мають значення для кримінального провадження, жодним чином не стосуються фактичних обставин інкримінованого ОСОБА_5 злочину та не підлягають доказуванню за ст. 90 КПК України. У кримінальному провадженні № 0003812 в рамках міжнародного співробітництва отримано відомості та документи, які мають значення для досудового розслідування у цьому провадженні. Такі відомості перевірено шляхом проведення інших слідчих дій, зокрема допитів свідків та проведення комп`ютерно-технічної експертизи. Також, у клопотанні підозрюваного не вказано, яку саме слідчу дію необхідно провести, кого саме (ПІБ, адреса свідка) необхідно допитати. Таким чином, в ході досудового розслідування, стороною обвинувачення вже отримано докази, які перевірені у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України.
Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, з метою дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження та забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності детектива.

Слідчий суддя, дослідивши зміст скарги та додані до неї матеріали, заслухавши пояснення особи, що подала скаргу, дійшов до наступних висновків.
Детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003812 від 01.04.2015, зокрема, за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України.
У рамках вказаного кримінального провадження підозрюваний ОСОБА_3 подав детективу НАБУ ОСОБА_4 клопотання від 25.05.2022 про проведення слідчих (процесуальних) дій (а.с. 6-7), в якому підозрюваний вказує, що в обґрунтуванні підозри та клопотанні про застосування щодо нього запобіжного заходу сторона обвинувачення посилається на інформацію, отриману від компаній нерезидентів TrueConf LTD та ООО «Труконф». Виходячи із зібраних стороною захисту матеріалів, виникає підозра, що компаніями TrueConf LTD та ООО «Труконф» надано слідству недостовірну інформацію. Крім того, за інформацією, що є в наявності сторони захисту, дані компанії мають походження з Російської Федерації. На думку сторони захисту, компанія TrueConf LTD могла мати корисливі мотиви надання недостовірних відомостей слідству, в тому числі, пов`язані з конкурентною боротьбою на ринку України. У зв`язку з викладеним, ОСОБА_3 просить:
1) Здійснити запит інформації до Державної служби інтелектуальної власності України щодо наявності на момент звернення сторони обвинувачення із запитом до компанії TrueConf LTD зареєстрованих прав інтелектуальної власності на програмні продукти відеоконференцзв`язку у розробників резидентів України.
2) У разі виявлення наявності українських компаній розробників програмного забезпечення відеоконференцзв`язку направити визначеним компаніям запити щодо:
- функціональних можливостей програмного забезпечення, розробленого цими компаніями;
- вартості такого програмного забезпечення;
- переліку замовників таких компаній (з метою виявлення можливого бізнес конфлікту з компанією TrueConf LTD).
3) Допитати, в якості свідків, службових осіб таких компаній щодо:
- обставин та хронології розробки програмного забезпечення;
- складу колективу авторів програмного забезпечення;
- стратегії розвитку компаній та планів постачання програмного забезпечення;
- існуючих клієнтів (користувачів) програмного забезпечення, розробленого компанією;
- наявності контактів з компанією TrueConf LTD чи ії представниками, а також наявності можливого бізнес- конфлікту з компанією TrueConf LTD.
Статтею 303 КПК України встановлено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
Перелік слідчих (розшукових) дій зазначено у Главі 20 КПК України (ст. 223-245 КПК України), зокрема, здійснення запиту до них не належить.
Таким чином, слідчому судді не може бути оскаржено рішення щодо відмови у здійсненні запитів (п. 1, 2 прохальної частини клопотання).
Крім того, сторона захисту наділена правом самостійно робити запити (адвокатський запит), при цьому на сторону обвинувачення не покладається обов`язок здійснювати запити замість сторони захисту.

За приписами ч. 3 ст. 93 КПК України, сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.
Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.
Як вбачається зі змісту поданого клопотання, ОСОБА_3 не вказує яких саме осіб (прізвище, ім`я, по батькові) слід допитати, доцільність допиту таких осіб та значення їхніх показань для встановлення обставин, які належить встановити у рамках кримінального провадження №0003812.
Постановою детектива НАБУ ОСОБА_4 від 26.05.2022 (а. с. 8-10) у задоволенні клопотання відмовлено. В обґрунтування такої відмови детектив зазначає, що у кримінальному провадженні № 0003812 в рамках міжнародного співробітництва отримано відомості та документи, які мають значення для досудового розслідування у цьому провадженні. Такі відомості перевірено шляхом проведення інших слідчих дій, зокрема допитів свідків та проведення комп`ютерно-технічної експертизи. Також, у клопотанні підозрюваного не вказано, яку саме слідчу дію необхідно провести, кого саме (ПІБ, адреса свідка) необхідно допитати. Таким чином, в ході досудового розслідування, стороною обвинувачення вже отримано докази, які перевірені у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України.
Згідно з ч. 1 ч. 2 ст. 223 КПК України, слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Разом з тим, доводи ОСОБА_3 щодо необхідності встановлення кола осіб (їх прізвище, ім`я, по батькові), яких за клопотанням підозрюваного слід допитати, саме стороною обвинувачення слідчим суддею відхиляються, оскільки Кримінальний процесуальний кодекс України (п. 19 ч. 1 ст. 3, ч. 1 ст. 159 КПК України) наділяє сторону захисту правом звернутися до суду із клопотанням про тимчасовий доступ до речей та документів з метою встановлення відомостей, необхідних для доведення позиції сторони захисту.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що підозрюваним у клопотанні не зазначено допит яких саме осіб слід провести та які саме об`єктивні дані вказують на недостовірність наданої органу досудового розслідування інформації і якими доказами це підтверджується, слідчий суддя приходить до висновку, що детективом з дотриманням вимог закону розглянуто клопотання підозрюваного ОСОБА_3 про проведення слідчих дій, за результатами розгляду винесено вмотивовану постанову, в якій обґрунтовано, з урахуванням вимог процесуального закону, відмовлено у проведенні допитів невизначених осіб, а за такого, підстави для проведення таких слідчих дій за клопотанням ОСОБА_3 від 25.05.2022 та задоволення поданої ним скарги відсутні.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 303, 306-307, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні скарги відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_6