Справа №:755/5783/22
Провадження №: 1-кс/755/1183/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" липня 2022 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці с. Озаринці Могилів-Подільського району Вінницької області, громадянки України, не заміжньої, маючої на утриманні малолітню доньку 2013 року народження, працюючої не офіційно,раніше не судимої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 . Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що 10.07.2022 року приблизно о 09:00 ОСОБА_4 , перебувала за адресою: АДРЕСА_2 , разом із ОСОБА_7 за місцем їх спільного проживання та розпивали спиртні напої.

У подальшому між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 розпочався конфлікт, у зв`язку із тим, що ОСОБА_7 звинувачував останню в зраді та на цьому ж ґрунті почалася словесна перепалка між ними.

У цей час у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , перебуваючи на кухні, взяла зі столу до правої руки кухонний ніж та під час конфлікту нанесла один удар в ліву область грудної клітини ОСОБА_7 . Після чого викликала швидку медичну допомогу та залишалась на місці події.

Внаслідок дій ОСОБА_4 , ОСОБА_7 згідно медичної довідки № 77 з КНП КМКЛ ШМД отримав наступні тілесні ушкодження: проникаюче торокоабдомінальне поранення грудної клітини зліва з пересіченням 7 ребра, пораненням міжреберної артерії, нижньої долі лівої легені, лівого купола діафрагми, лівобічний гемопневмоторакс, гемоперітонеум.

Таким чином, своїми умисними діями ОСОБА_4 , вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КК України, а саме умисно заподіяла тяжке тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

10.07.2022 року ОСОБА_4 була затримана у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину. 11.07.2022 року у порядку, передбаченому статтями 276-278 КПК України ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Слідчий зазначає, що вина ОСОБА_8 у вчиненні нею інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: - протоколом проведення обшуку від 10.07.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 10.07.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 10.07.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 10.07.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 10.07.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 10.07.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 10.07.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 10.07.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 10.07.2022 року; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_4 від 10.07.2022 року; протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваної ОСОБА_4 від 11.07.2022 року; речовими доказами та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Також у клопотанні слідчий вказав, що в межах вказаного кримінального провадження існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрювана ОСОБА_4 , будучи обізнаною з санкцією статті яка їй інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки нею вчинено тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрювана ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнана про місця проживання останніх з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні;

- п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрювана ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій, чим буде затягувати строки досудового розслідування.

Враховуючи перелічені ризики, слідчий вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Крім того, прокурор зазначив, що на даний час органами досудового розслідування перевіряються доводи підозрюваної щодо її дій з метою самозахисту.

Захисник ОСОБА_4 - ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Пояснив, що підозра та ризики, наведені у клопотанні, необґрунтовані, оскільки підозрювана після нанесення удару надала першу допомогу потерпілому, викликала поліцію та швидку допомогу, раніше не судима, має міцні соціальні зв`язки, має на утриманні малолітню доньку ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не офіційно працює та забезпечує себе та дитину матеріально. Зазначив, що підозрювана вчинила кримінальне правопорушення у зв`язку з необхідною обороною, на разі підозрювана сприяє досудовому розслідуванню, (співпрацює зі слідчими, не ухиляється від проведення з нею слідчих дій), а тому просив застосувати до підозрюваної більш м`який запобіжний захід, а саме нічний домашній арешт, що дасть їй можливість працювати.

Підозрювана ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримала думку захисника.

Стаття 192 КПК України передбачає право слідчого за погодженням з прокурором звернутися із клопотанням про застосування запобіжного заходу до особи, яку затримано без ухвали про дозвіл на затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У рішенні ЄСПЛ «Клішин проти України» (№ 30671/04 від 23.02.2012 р.) вказано, що підстави для тримання під вартою мають бути підтверджені фактами. Так, у правовій позиції в справі ЄСПЛ «Хайредінов проти України» (Khayredinov v. Ukraine), заява №38 717/04, п. 28, від 14.10.2010 року), суд також встановлював, що п.3 ст. 5 Конвенції вимагає надання переконливого обґрунтування органами влади будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки коротким він є. Аргументи «за» і «проти» звільнення (з-під варти), включаючи ризик того, що обвинувачений може перешкоджати належному провадженню у справі, не повинні оцінюватись абстрактно (inabstracto), але мають підтверджуватися фактичними даними.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Як зазначено в п. 111-112 Рішення ЄСПЛ «Белеветський проти Росії» - обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

За правилами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя приходить до наступного.

Статтею 184 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Застосування запобіжного заходу до кожної особи потребує внесення окремого клопотання.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Частиною 5 статті 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Судом було встановлено, що 10.07.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001779 були внесені відомості про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Клопотання слідчого погоджене із прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , оформлене відповідно до вимог ст. 184 Кримінального процесуального кодексу України.

11.07.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України
У судовому засіданні, на думку слідчого судді, на даний час встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом працівника поліції від 10.07.2022 року; довідкою КНП «КМКЛШМД» від 10.07.2022 року; протоколом обшуку від 10.07.2022 року; протоколами допиту свідків від 10.07.2022 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 10.07.2022 року; повідомленням про підозру від 11.07.2022 року та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

При цьому, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак, відповідно до вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

При розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує положення п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини та практику Європейського суду з прав людини, відповідно до яких обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою, при цьому ризик переховування особи від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити, з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтвердити існування такого ризику.

У Рішенні ЄСПЛ «Александер Макаров проти Росії» зазначено, що національні органи влади зобов`язані проаналізувати особисті обставини особи докладніше та навести на користь тримання її під вартою конкретні підстави, підкріплені встановленими в судовому засіданні доказами.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Слідчий суддя критично ставиться до обґрунтувань прокурором ризика, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого та прокурора для проведення слідчих та процесуальних дій, чим буде затягувати строки досудового розслідування; оскільки підозрювана повністю сприяє слідству. Доказів, того, що ОСОБА_4 має намір чи можливість затягувати строки досудового розслідування, суду не надано, а тому не доведено.

Однак, прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п. 1 та п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки вона підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років; може незаконно впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнана про місця проживання останніх.

Крім того, у судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 на час розгляду клопотаннящиро кається у вчиненому, вказуючи, що її дії були спрямованні на самозахист, після скоєного надала першу медичну допомогу потерпілому, активно сприяє у розкритті кримінального правопорушення, не судима, має на утриманні малолітню доньку ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , працює не офіційно та забезпечує себе та дитину матеріально, сторонньої допомоги не має, має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Такі обставини дають підстави слідчому судді застосувати до підозрюваної більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні. На підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні належним чином не доведено підстави необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_4 , а тому клопотання задоволенню не підлягає, при цьому слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, який на даний час забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної, виконання нею покладених на неї процесуальних обов`язків та можливість працювати з метою утримання себе та малолітньої дитини.

Крім того, одночасно з цим, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_4 відповідні обов`язки згідно з положеннями ч. 5 ст. 194 КПК України.

За таких обставин, керуючись вимогами ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ст. ст. 1-2, 7-29, 131, 132, 176-179, 184, 193, 194, 199, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 відмовити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 23 год 00 хв до 08 год 00 хв наступного дня у межах строку досудового розслідування, тобто до 08 вересня 2022 року, за адресою: АДРЕСА_2 .

Зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, та у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти наступні обов`язки: не відлучатись за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання та/або місця роботи; заборонити спілкування з потерпілим ОСОБА_7 та свідками в кримінальному провадженні.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваної, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваної та зобов`язати останніх негайно поставити її на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 .

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваній негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваної, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення її винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено 13 липня 2022 року о 11 годині 30 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1