Справа № 450/2353/22 Провадження № 1-кс/450/662/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2022 року слідчий суддя Пустомитівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Пустомити клопотання старшого дізнавача СД ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Пустомитівської окружної прокуратура Львівської області ОСОБА_4 , про арешт майна,
в с т а н о в и в:
Старший дізнавач СД ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Пустомитівської окружної прокуратура Львівської області ОСОБА_4 , звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на посвідчення водія серії НОМЕР_1 від 29 вересня 2017 року, видане на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Мотивував клопотання тим, що 01 серпня 2022 року до ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області надійшов рапорт інспектора 2 взводу 2 роти 4 батальйону УПП у Львівській області ОСОБА_6 про те, що 01 серпня 2022 року близько 12 год. 00 хв. на 7 км автодороги «Західний обхід м. Львова» зупинено автомобіль марки «ВАЗ» номерний знак НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_5 . В ході перевірки документів ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пред`явив посвідчення водія серії НОМЕР_1 від 29 вересня 2017 року, видане на його ім`я, з елементами підробки. ОСОБА_5 у письмових поясненнях повідомив, що 10 липня 2022 року на веб-сайті «OLX» знайшов оголошення про продаж та виготовлення посвідчень водія і вирішив придбати таке, надавши свої персональні дані невідомій особи. Надалі він 30 липня 2022 року забрав готове посвідчення водія з відділення пошти, оплативши за нього грошові кошти в сумі 11580 грн. 01 серпня 2022 року згадане посвідчення водія вилучене під час огляду місця події дізнавачем СД ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 та 02 серпня 2022 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні. З огляду на вказане, з метою недопущення відчуження власником чи іншими особами речового доказу, що в подальшому унеможливить проведення ряду судових експертиз та встановлення всіх обставин події, просив клопотання задовольнити.
Старший дізнавач СД ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , прокурор Пустомитівської окружної прокуратура Львівської області ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явилися, причини неявки не повідомили, однак старший дізнавача ОСОБА_3 подав до суду заяву, у якій просив розгляд справи проводити за його відсутності.
Особи ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, клопотань про розгляд справи за його відсутності або про відкладення судового розгляду не подав.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У зв`язку з тим, що учасники справи у судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу не здійснювалося відповідно до ст. 107 КПК України.
Розглянувши матеріали клопотання з доданими до нього письмовими доказами та процесуальними документами, приходжу до наступних висновків.
Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.
Згідно вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Вимогами ст. 172 КПК України визначено, шо клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, якщо клопотання подано ним, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя має право за клопотанням учасників розгляду або за власною ініціативою заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про арешт майна.
Відповідно до ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення. Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження 02 серпня 2022 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України (кримінальне провадження № 0000162).
З протоколу огляду місця події від 01 серпня 2022 року вбачається, що під час слідчої дії оглянуто транспортний засіб марки «ВАЗ» номерний знак НОМЕР_2 , на капоті якого виявлено посвідчення водія серії НОМЕР_1 від 29 вересня 2017 року, видане на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке у результаті слідчої дії вилучено.
Постановою про визнання предметів речовими доказами від 02 серпня 2022 року посвідчення водія серії НОМЕР_1 від 29 вересня 2017 року, видане на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнане речовим доказом у кримінальному провадження № 0000162.
Таким чином, клопотання старшого дізнавача підлягає задоволенню, у зв`язку з чим слід накласти арешт на посвідчення водія серії НОМЕР_1 від 29 вересня 2017 року, видане на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Крім цього, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_5 право звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту у випадках, передбачених ст. 174 КПК України, зокрема арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Керуючись ст.ст. 26, 40, 100, 170-173, 175, 309, 370-372 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
Клопотання старшого дізнавача СД ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Пустомитівської окружної прокуратура Львівської області ОСОБА_4 , про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на посвідчення водія серії НОМЕР_1 від 29 вересня 2017 року, видане на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Роз`яснити ОСОБА_5 право звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту у випадках, передбачених ст. 174 КПК України, зокрема арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1