Справа № 638/296/22
Провадження № 1-кс/638/171/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 січня 2022 року слідча суддя Дзержинський районний суд міста Харкова у складі ОСОБА_1 ,

за участю секретарки ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання дізнавача СД Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000056 від 11 січня 2022 року, за ознаками складу кримінального правопорушення проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,-

встановив:
Дізнавач СД Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про арешт майна.
У клопотанні дізнавач зазначає, що 10.01.2022 близько 18 год. 08 хв. за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 25, невстановлена особа спричинила тілесні ушкодження гр. ОСОБА_4 .
В ході огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 25, 10.01.2022 в період часу з 19 год. 00 хв. по 19 год. 55 хв. слідчим СВ ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області в присутності понятих було виявлено та вилучено один змив з речовиною бурого кольору на фрагмент марлі з поверхні плитки поблизу будівлі «Харківського національного академічного театру опери та балету ім. Н.В. Лисенко», який, в подальшому, поміщено до паперового конверту.

Дізнавач зазначає, що враховуючи, що виявлений та вилучений змив речовини бурого кольору є речовим доказом у даному кримінальному правопорушенні та має відношення до вчинення кримінального правопорушення, факт чого необхідно перевірити, а також визнаний речовим доказами у даному кримінальному провадженні, який може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, для чого необхідно проведення низку слідчих-розшукових дій у чому числі експертиз, є необхідність у арешті вказаного майна. Не застосування арешту вказаного майна в подальшому зумовить труднощі в частині встановленню істини по кримінальному провадженню, внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене, пошкоджене чи знищене, необхідно накласти арешт на вищезазначене майно.

Дізнавач надав заяву, в якій просив розглянути клопотання без відео та аудіофіксації.

Ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, суд дійшов наступного.

За ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

За п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

За ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Враховуючи, що повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначених предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз, суд приходить до висновку, що за вищевказаних підстав можливо задовольнити клопотання слідчого про арешт майна.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-173, 309, КПК України, слідчий суддя, -

постановив:
Клопотання дізнавача СД Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на вилучений в ході огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 25, 10.01.2022 в період часу з 19 год. 00 хв. по 19 год. 55 хв. з поверхні плитки поблизу будівлі «Харківського національного академічного театру опери та балету ім. Н.В. Лисенко» один змив з речовиною бурого кольору на фрагменті марлі.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1 .