печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 вересня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві в залі суду за скаргою директора ТОВ «НІК-ЕЛЕКТРОНІКА» ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ГУ ДФС у м. Києві та зобов`язання вчинити дії, у кримінальному провадженні №00000101 від 23.03.2020 року,-

ВСТАНОВИВ:
Директор ТОВ «НІК-ЕЛЕКТРОНІКА» ОСОБА_3 звернувся до Печерського районного суду у місті Києві зі скаргою на бездіяльність посадових осіб ГУ ДФС у м. Києві та зобов`язання вчинити дії, у кримінальному провадженні №00000101 від 23.03.2020 року.

У судове засідання особа, що подала скаргу, не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомлено, заяви або клопотання не подано.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про день, час та місце його проведення, повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду скарги, визнано можливим її розгляд у відсутність особи, якою подано скаргу та слідчого, при цьому слідчим суддею враховано положення ст.ст. 26, 306 КПК України.

Вивчивши скаргу, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.

З матеріалів скарги вбачається, що до Печерського районного суду м. Києва надійшла скарга на бездіяльність посадових осіб ГУ ДФС у м. Києві та зобов`язання вчинити дії, у кримінальному провадженні №00000101 від 23.03.2020 року.

Кримінальним процесуальним кодексом регламентовано порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування із врахуванням правил судового розгляду, передбаченими статтями 318380 КПК України (ч. 1 ст. 306 цього Кодексу), для об`єктивного та повного, неупередженого вирішення заявлених вимог, що і є метою судового розгляду. Важливою умовою під час розгляду є участь особи, що звернулася до суду із скаргою, оскільки законодавець передбачив обов`язковість її участі у судовому засіданні, на що прямо вказано у ч. 3 ст. 306 КПК України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Особі, що звертається із скаргою до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, будучи належним чином повідомленим про розгляд поданої ним скарги, заявник не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив суд, клопотання або заяви не надходили.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Аналізуючи викладене, вбачається, що особа, яка звернулася зі скаргою в судове засідання не з`явилася, скаргу не підтримала, тому слідчий суддя відмовляє у задоволенні скарги.

Керуючись ст. ст. 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні скарги директора ТОВ «НІК-ЕЛЕКТРОНІКА» ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ГУ ДФС у м. Києві та зобов`язання вчинити дії, у кримінальному провадженні №00000101 від 23.03.2020 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1