Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/559/22

Номер провадження: 1-кс/511/203/22

21.03.2022 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання старшого слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню №0000110 від 13 березня 2022 року, за ознаками злочину, передбаченого частиною 3 статті 332 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, -
ВСТАНОВИВ:
21 березня 2022 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого старший слідчий зазначив, що 13 березня 2022 року до чергової частини Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області від начальника НОМЕР_1 прикордонного загону ПРУ ДПСУ надійшло повідомлення про те, що на території Роздільнянського району Одеської області в межах Степанівської територіальної громади групою не встановлених осіб здійснюється незаконне переправлення осіб через державний кордон по за межами пунктів пропуску, з корисливих мотивів.

В подальшому, 19 березня 2022 року в приміщенні Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області по матеріалам кримінального провадження було здійснено огляд та тимчасове вилучення мобільних телефонів «VIVO» IMEI 1) НОМЕР_2 IMEI 2) НОМЕР_3 та «OPPO» IMEI 1) НОМЕР_4 IMEI 2) НОМЕР_5 , які були надані громадянином ОСОБА_5 .
Старший слідчий зауважив, що вказані мобільні телефони мають значення речового доказу.

Позиція учасників розгляду клопотання.
Старший слідчий СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 надіслав на адресу суду заяву, згідно якої просив розгляд клопотання проводити без його участі.
Інші учасники до зали судових засідань не з`явились.

Положення частини 4 статті 107 КПК України визначають, що у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.
Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000110 від 13 березня 2022 року, за ознаками злочину, передбаченого частиною 3 статті 332 КК України.

Частина перша статті 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до постанови старшого слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 від 21 березня 2022 року, вищевказані мобільні телефони визнано речовим доказом.

Положення статті 98 КПК України регламентують, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно пункту першого частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Також, слідчий суддя при розгляді клопотання врахував: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

На підставі встановлених обставин, а також зважаючи на те, що вилучені під час досудового розслідування мобільні телефони мають значення речового доказу та є підстави вважати, що в подальшому можуть бути використані, як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя вважає вказане клопотання обґрунтованим, та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 98, 107, 131, 132, 170, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню №0000110 від 13 березня 2022 року, за ознаками злочину, передбаченого частиною 3 статті 332 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.

Накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів на вказане в клопотанні тимчасово вилучене майно, а саме: мобільний телефон «VIVO» IMEI 1) НОМЕР_2 IMEI 2) НОМЕР_3 , мобільний телефон «OPPO» IMEI 1) НОМЕР_4 IMEI 2) НОМЕР_5 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Роз`яснити, що відповідно до частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1