Провадження № 1-і/947/1/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.10.2021 року Київський районний суд м. Одеси, в складі:
Головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Одесі клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Нікополь, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, має на утриманні двох малолітніх дітей: донька 2018 року народження, син - 2020 року народження, працював вальцювальником ООО «ІНТЕРПЕКНІКОТ», тимчасово мешкаю чого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого з адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні судді Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_6 перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0001409 від 20.08.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_5 вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.
Суддя ОСОБА_6 перебуває у відпустці і не може прийняти участь в розгляді зазначеного судового провадження, а строк тримання під вартою ОСОБА_5 спливає 20.10.2021 року.
В порядку встановленому ст. 35 КПК України, клопотання прокурора про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів передано до розгляду судді ОСОБА_1 .
Пунктом 20-5 Перехідних положень КПК України визначено, що тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) встановлюються певні особливості судового контролю за дотримання прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження. Зокрема цим пунктом визначено, що у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Прокурор просив суд обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, посилаючись на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років, у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 знає про ступень тяжкості міри покарання може переховуватися від суду, може перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом невиконання або неналежного виконання обов`язків покладених на нього в разі обрання йому більш м`якого виду запобіжного заходу, може незаконно чинити тиск на свідків та експерта у цьому кримінальному провадженні, може скоїти інше кримінальне правопорушення. Застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, на думку прокурора, не може усунути існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_5 .
Захисник ОСОБА_4 заперечувала проти обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурором ризики не доведені, відсутні докази про переховування від слідства, та впливу на інших учасників кримінального провадження. Обвинувачений не має наміру переховуватися від суду, прокурором дана обставина не доведена. Досудове розслідування по справі закінчено, що унеможливлює ризик щодо знищення речей. Обвинувачений ОСОБА_5 має на утриманні двох малолітніх дітей, одружений, є місце мешкання, вину у вчиненому визнавав на досудовому слідстві, тому відносно нього можливо обрати запобіжний захід у вигляд нічного домашнього арешту, або обрати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.
Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.
Вислухавши думку учасників судового провадження, суд вважає, що клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Згідно зі ст. 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
П.1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Разом з цим, тримання під вартою може бути виправдане тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважує принцип поваги до свободи особистості. Також згідно з пунктом 3 статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод саме тільки існування обґрунтованої підозри є підставою для позбавлення свободи, і прокурор має навести всі підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до п. 4,5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п`ять років або ж до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 суд враховує обставини, передбачені ст.ст. 177-178 КПК України, з урахуванням особи обвинуваченого ОСОБА_5 , його віку, стану здоров`я, майнового стану, раніше не судимий, відсутнє постійне місце мешкання в місті Одесі, міцні соціальні зв`язки, той факт, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_7 винним, того факту, що існують ризики того, що ОСОБА_5 перебуваючи на волі, зможе продовжити злочинну діяльність, уникнути від явки до суду, незаконно чинити тиск на свідків, експерта у цьому кримінальному провадженні, суд приходить до висновку про суспільний інтерес у триманні обвинуваченого під вартою, переважає над особистими інтересами обвинуваченого, і що жоден з більш м`яких запобіжних заходів може не забезпечити належної поведінки ОСОБА_5 та запобігти передбаченим ст. 177 КПК України ризикам, а тому вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора щодо обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, а також обставини кримінального правопорушення у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 беручи до уваги, що злочин вчинено без застосування насильства, суд вважає за можливе визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.
Думка захисника ОСОБА_4 щодо обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічній час доби, або альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, суд вважає не обґрунтованою.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.31,35,177-178,183,184,194,196,197,369-372 КПК України, Пунктом 20-5 Перехідних положень КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:
Задовольнити клопотання прокурора про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «ОСІ».
Строк ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить 60 (шістдесят) днів і припиняє свою дію 19.12.2021 року.
На підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 20.08.2021 року залишити визначений розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму працездатних осіб, що складає 181 600 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот) гривень.
Обвинувачені або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки строком на 60 днів, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1) прибувати до суду за кожною вимогою;
2) не відлучатися за межі Одеської області без дозволу суду;
3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копія ухвали вручається обвинуваченим, прокурору та направляється уповноваженій особі місця ув`язнення.
Ухвала підлягає оскарженню до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Суддя ОСОБА_1