У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2021 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Полтавської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000952 від 25.09.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Полтавської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 звернувся до Октябрського районного суду м. Полтави з клопотанням, про арешт майна у кримінальному провадженні №0000952 від 25.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 185КК України.

Підставами для арешту майна прокурор вказує, що у провадженні СД Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000952 від 25.09.2021 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.09.2021 року до Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 24.09.2021 року, близько 10:00 год. перебуваючи за адресою: м. Полтава, вул. І. Мазепи 43, біля відділення ,,Полтава банк, невідома особа, таємно, шляхом вільного доступу, викрала мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 7A» IMEI: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , синього кольору, чим завдала матеріальної шкоди ОСОБА_4 у сумі 3500 грн.
03.11.2021 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видала працівникам поліції для огляду та подальшого вилучення мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 7A», модель: «М1903С3ЕG», Imei 1: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 , в корпусі синього кольору.

Старшим дізнавачем СД Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 03.11.2021 року винесено постанову про визнання речовим доказом у кримінальному провадженні вказаного мобільного телефону.

На даний час в органу досудового розслідування є об`єктивна потреба встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, для чого необхідним є належне зберігання речових доказів .

Таким чином, мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 7A», модель: «М1903С3ЕG», Imei 1: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 , в корпусі синього кольору має значення речових доказів, тобто є матеріальним об`єктом, який може бути використаний як доказ факту та обставин, які встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи, що мобільний телефон являється предметом кримінального проступку, а також з метою попередження його знищення, приховання та інших дій, необхідно накласти арешт на вище вказаний телефон.
В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, прокурор надав до суду заяву в якій підтримав клопотання про арешт майна, просив справу розглядати без його участі.
Власник майна повідомляла про місце та час розгляду клопотання, шляхом направлення судової повістки про виклик до суду в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила.
У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
Суд, дослідивши надані докази, приходить до наступного.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Встановлено, що у провадженні Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000952 від 25.09.2021 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.09.2021 року до Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 24.09.2021 року, близько 10:00 год. перебуваючи за адресою: м. Полтава, вул. І. Мазепи 43, біля відділення ,,Полтава банк, невідома особа, таємно, шляхом вільного доступу, викрала мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 7A» IMEI: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , синього кольору, чим завдала матеріальної шкоди ОСОБА_4 у сумі 3500 грн.
Слідчим доведено, що вищевказане майно, а саме: мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 7A», модель: «М1903С3ЕG», Imei 1: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 , в корпусі синього кольору має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучене, відповідно до протоколу огляду від 03.11.2021 року майно, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна, з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.
На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Полтавської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000952 від 25.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України- задовольнити.
Накласти арешт на майно вилучене під час огляду 0 3.11.2021 року, а саме: мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 7A», модель: «М1903С3ЕG», Imei 1: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 , в корпусі синього кольору до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Після проведення всіх необхідних слідчих та процесуальних дій мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 7A», модель: «М1903С3ЕG», Imei 1: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 , в корпусі синього кольору, передати власнику ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на відповідальне зберігання.

Виконання зазначеної ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду на протязі 5 днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1