ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

УХВАЛА

м. Фастів Київська область 25 листопада 2021 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

з участю серетаря ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 поданого в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся в інтересах ОСОБА_4 до слідчого судді Фастівського міськрайонного суду з клопотанням про скасування арешту майна, посилаючись на те, що ухвалою слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 09.12.2020 року клопотання слідчого про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні було задоволено та накладено арешт на земельну ділянку площею 0,2598 га, кадастровий номер :01:007:0012, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 . На даний час матеріали кримінального провадження передані з Васильківського відділу поліції та перебувають в СВ Фастівського РУП. Вважає, що арешт на майно накладений ухвалою слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 09.12.2020 року є невмотивованим, оскільки не відповідає фактичним обставинам справи, а арешт накладено необґрунтовано. ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу законно набула права власності на земельну ділянку. На час укладання договору, будь-яких заборон, обмежень та інших перешкод для укладання договору купівлі-продажу та переходу права власності не було. Також, ОСОБА_4 не є фігурантом кримінального провадження в рамках якого накладено арешт. Таким чином, наявність арешту на земельну ділянку ОСОБА_5 обмежує її право власності на майно та користування і володіння у визначеному законі порядку.

В судове засідання представник заявника не зявився, надав через канцелярію суду заяву в якій клопотання підтримав, справу просив розглянути в його відсутність.

В судове засідання слідчий, прокурор не зявилися, про час і місце розгляду справи повідомлені вчасно та належним чином, причини неявки суду не відомі.

Дослідивши письмові матеріали клопотання, прихожу до наступного.

В провадженні СД Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області перебували матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР № 000436 від 03.10.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 09.12.2020 року накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :01:007:0012, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та обмежено користування. відчуження, розпорядження нею до часу встановлення фактичних обставин кримінального провадження, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 07.04.2021 року, ухвалу слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 09.12.2020 року скасовано та постановлено нову, якою накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :01:007:0012, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 із забороною відчуження та розпорядження нею.

З Листа Обухівської окружної прокуратури Київської області № 3339вик.-21 від 22.07.2021 року вбачається, що матеріали кримінального провадження № 000436 від 03.10.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України на підставі постанови про визначення підслідності кримінального правопорушення та направлення кримінального провадження за підслідністю від 24.06.2021 року передані до Фастівського РУП ГУНП в Київській області.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Звертаючись до слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області з заявою про скасування арешту майна, заявник посилається на те, що ОСОБА_4 не є суб`єктом кримінального провадження в рамках якого накладено арешт. Земельна ділянка нею набуто на законній підставі, а тому вважає, що вжитий захід забезпечення кримінального провадження порушує гарантоване Конституцією України її право власності, на вказане майно.

Разом з тим, як вбачається з мотивувальною частиною ухвали слідчого, підставою для прийняття рішення про арешт зазначеного у клопотанні майна було те, що майно відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, а саме містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. При накладенні арешту на вищевказану земельну ділянку, слідчий суддя виходив з ризиків її відчуження та необхідності збереження як речового доказу. Однак, зважаючи, що на час розгляду клопотання слідчий СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області та прокурор Фастівської окружної прокуратури на вимогу суду, матеріалів кримінального провадження не надали, як і не прибули в судове засідання без будь яких підстав, що позбавило слідчого суддю дослідити та перевірити про наявність необхідності подальшого арешту вказаної земельної ділянки.

Таким чином, накладення арешту на зазначену земельну ділянку викликає сумнів в розумності і співрозмірності обмеження права власності із завданням кримінального провадження, оскільки на поточний момент не встановлено жодного переконливого доказу, який би свідчив про можливу причетність власника (володільця) зазначеної земельної ділянки ОСОБА_4 до кримінального правопорушення.

Відповідно до абз. 3 п. 1 Постанови № 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Згідно п. 13 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження , слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

У статті першій Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97?ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Керуючись ст.170,174,309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 09.12.2020 року на земельну ділянку, загальною площею 0,2598 га, кадастровий номер :01:007:0012, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала в порядку ст. 309 КПК України оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1