Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/2076/22
У Х В А Л А

"14" березня 2022 р. м. Біла Церква

Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Біла Церква, Київської області, в приміщенні суду, в залі судових засідань № 1, в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою засобу Viber-зв`язку, в порядку п. 20-5 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК України, клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження № 0000370 від 26.01.2020,

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

прокурор Білоцерківської окружної прокуратури Київської області: ОСОБА_3 ,

захисник адвокат: ОСОБА_5 ,

У С Т А Н О В И В:

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області на стадії судового розгляду перебуває кримінальне провадження № 0000370 від 26.01.2020 відносно ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, де обвинувачений ОСОБА_4 , перебуває під вартою до 17.03.2022.

Так, в рамках даного кримінального провадження прокурором подано до суду клопотання про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк шістдесят днів із визнанням розміру застави у виді семи розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян для працездатних осіб, що складає 17367,00 гривень.

24.02.2022 Указом Президента № 64/2022 введений в Україні воєнний стан на строк 30 діб.

Отже, правосуддя в умовах воєнного стану згідно зі ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи й установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України й законами України, а також відповідно до ст. 26 цього Закону скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Згідно з роз`яснень наданих Верховним Судом 03.03.2022 № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» у п. 5 зазначено, що у разі неможливості у визначений КПК України строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою його може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою ст. 35 КПК України, або розглянуто головуючим, а за його відсутності іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

Таким чином Верховний Суд під час воєнного стану притримується застосуванню Закону України №558-ІХ від 13.04.2020 «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» у разі неможливості у визначений КПК України строк суддею (якщо провадження розглядається суддею одноособово) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому ст. 35 ч. 3 КПК України.

Враховуючи те, що головуючий суддя ОСОБА_6 перебуває у відпустці, розгляд вищевказаного клопотання, щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, розглядається іншим суддею, визначеному в порядку, встановленому ст. 35 ч. 3 КПК України.

В судовому засідання прокурор просить продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 діб, із визначенням розміру застави у виді семи розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян для працездатних осіб, що складає 17367,00 гривень (7х2481=17367), з посиланням на наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Сторона захисту в режимі відеоконференцзв`язку заперечила проти клопотання прокурора з посиланням на необґрунтованість клопотання та недоведеністю прокурором наявності ризику, зазначеного у клопотанні. При цьому захисником було зазначено, що у випадку прийняття рішення судом про можливість застосування запобіжного заходу до обвинуваченого ОСОБА_4 , просив застосувати до останнього запобіжний захід у виді домашнього арешту чи особистого зобов`язання.

Отже, враховуючи п. 7 роз`яснень Верховного Суду від 03.03.2022 зазначив, що якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою засобів, визначених КПК України, як виняток можна допустити участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків.

Також, ураховуючи об`єктивні обставини, як виняток, можна допускати розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі обвинуваченого, з належною мотивацією такої процедури розгляду.

Отже, відповідно до отриманої інформації з Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України встановлено, що в умовах введеного в Україні воєнного стану конвоювання та доставка обвинувачених до суду не здійснюється. Крім того, у зв`язку з постійними повітряними тривогами та відсутністю стабільного інтернет зв`язку, у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, відсутня можливість забезпечити присутність обвинуваченого ОСОБА_4 .

Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

Розгляд клопотання проводиться на підставі абзацу 5 пункту 20-5 перехідних положень КПК України, в порядку визначеному частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Так, ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначені ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що обвинувачений однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу, в тому числі продовження, ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому.

Зі змісту обвинувального акту вбачається, що ОСОБА_4 інкримінується вчинення кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, які відповідно до ст. 12 КК України відносяться ч. 3 ст. 185 КК України до категорії тяжких злочинів, а ч. 2 ст. 185 та ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України до нетяжких злочинів.

Ухвалою суду обвинуваченому ОСОБА_4 продовжено строк тримання під вартою на строк 60 днів до 17.03.2022 з визначенням розміру застави у розмірі семи розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян для працездатних осіб.

Як на підставу продовження строку застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, прокурор зазначає наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим інкримінованих йому кримінальних правопорушень, вагомість доказів, наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, дані про особу обвинуваченого.

При вирішенні клопотання прокурора, суд приймає до уваги те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні шести епізодів у незначній проміжок часу, крім того на розгляді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебуває чотири обвинувальних актів відносно ОСОБА_4 за вчинення злочинів проти власності, дані про його особу, який раніше неодноразово судимий за вчинення злочинів проти власності, офіційно непрацевлаштований, не має стабільного джерела доходів, а також те, що продовжують існувати ризик того, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, з метою уникнення кримінальної відповідальності. Наведений прокурором ризик є дійсним та триваючим з огляду на тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_4 , суворістю можливого покарання, пов`язаними із цим негативними для особи наслідками, враховуючи стадію кримінального провадження, характер інкримінованих обвинуваченому дій.

Також суд враховує позицію Верховного Суду викладеної в роз`ясненні від 03.03.2022 в абзаці 2 пункту 9, де зазначено, що вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд може зважати на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену ним при вирішенні попередніх клопотань у цьому кримінальному провадженні на підставі відповідних матеріалів, і не здійснювати надмірного витребування матеріалів у сторін кримінального провадження.

Таким чином, суд приходить до висновку, що наразі відсутні підстави для того аби змінити обраний обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід на більш м`які, оскільки обставини, які зазначені захисником не виключають наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, що вказує про неможливість застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 інших (альтернативних) більш м`яких запобіжних заходів.

Продовження строку утримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки в кримінальному провадженні існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Стан здоров`я обвинуваченого не перешкоджає перебуванню його у місці попереднього ув`язнення.

Враховуючи викладене суд переконаний, що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу та відповідає характеру та тяжкості діянь, які інкримінуються обвинуваченому, а тому клопотання прокурора підлягає до задоволення, а запобіжний захід стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 у виді тримання під вартою продовженню на строк 60 днів із застосуванням альтернативного запобіжного заходу.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 376, п. 20-5 р. XI «Перехідні положення» КПК України КПК, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження № 0000370 від 26.01.2020 - задовольнити.

Продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк шістдесят днів по 12.05.2022 включно.

Визначити розмір застави у розмірі семи розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян для працездатних осіб, що складає 17367,00 гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСАУ в Київській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , у разі внесення застави, обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України, а саме:

-прибувати за викликом до суду;

-не відлучатись з населеного пункту, де він проживає, без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання або роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками, іншим обвинуваченим у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити по 14.05.2022 року, включно.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали надіслати до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, обвинуваченому ОСОБА_4 - для відома.

Ухвала суду про застосування запобіжного заходу тримання пів вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченим, його захисником, законним представником, прокурором безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення, а обвинуваченим з дня отримання копії ухвали.

СуддяОСОБА_7