Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/366/21 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.10.2021 року м. Кропивницький
Колегія суддів Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретар ОСОБА_5 ,
за участі прокурора ОСОБА_6 ,
адвоката ОСОБА_7 ,
підозрюваної ОСОБА_8 ,
переглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 ухвалу слідчого судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 23 вересня 2021 року, якою стосовно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянки України, українки, працює головним бухгалтером ТОВ «Бантишівський щебінь», одруженої, без утриманців, такої, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимої,-

обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово, строком дії на шістдесят днів до 22 листопада 2021 року, із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

ВСТАНОВИЛА:

Органом досудового розслідування ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 361, ч. 5 ст. 191 КК України.

Обставини вчинення кримінального правопорушення як їх наразі встановлено органом досудового розслідування, наступні.

Головний бухгалтер ТОВ «Бантишівський щебінь» ОСОБА_8 будучи службовою особою наділеною організаційно - розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями юридичної особи приватної форми власності, зловживаючи своїм становищем діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб із ФОП ОСОБА_10 ЄРДПОУ - НОМЕР_1 , переслідуючи корисливу мету з метою особистого збагачення, заволоділа грошовими коштами ТОВ «Бантишівський щебінь» у розмірі 8 865 588 грн. за допомогою несанкціонованого втручання в роботу електронно-обчислювальних машин (комп`ютерів), автоматизованих систем, комп`ютерних мереж чи мереж електрозв`язку, що призвело до підробки інформації, спотворення процесу обробки інформації.

Слідчий СВ Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області старший лейтенант поліції ОСОБА_11 звернувся до місцевого суду з клопотанням про обрання стосовно підозрюваної ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя постановив задовольнити частково означене клопотання та обрати стосовно підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово, поклавши обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

Своє рішення суд мотивував наступним.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень цілком доведена наданими матеріалами; враховано тяжкість інкримінованих кримінальних правопорушень, міру покарання, що може загрожувати підозрюваній у разі визнання його винуватою у вчиненні інкримінованих наразі кримінальних правопорушень.

Враховані й обставини, передбачені ст. 178 КПК України, згідно із якими підозрювана в цілому позитивно характеризована, не судима, має міцні соціальні зв`язки.

За вказаних обставин достатнім запобіжним заходом, який забезпечить належні поведінку підозрюваної та зможе запобігти наявним ризикам, слідчий суддя визнав домашній арешт.

В апеляційній скарзі прокурор просить скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову, якою задовольнити клопотання слідчого про обрання стосовно підозрюваної ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів, у межах досудового розслідування.

Свої вимоги мотивує наступними доводами.

ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, що заподіяли значну шкоду та несанкціонованого втручання в роботу електронно-обчислювальних машин (комп`ютерів), комп`ютерних мереж чи мереж електрозв`язку, що призвело до підробки інформації, спотворення процесу обробки інформації, вчинені за попередньою змовою групою осіб, що заподіяли значну шкоду.

Не погоджується із висновками слідчого судді про не доведеність прокурором підстав для застосування такого запобіжного заходу як тримання під вартою.

Вважає доведеними ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Підозрювана ОСОБА_8 матиме змогу переховуватись від досудового розслідування та суду, зважаючи на тяжкість кримінальних правопорушень, у яких підозрюється, зокрема, одне з кримінальних правопорушень є особливо тяжким, покарання за нього передбачене у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, до того ж підозрювана володіє значними майновими активами, має паспорт для перетину державного кордону.

Також, підозрювана ОСОБА_8 матиме змогу перешкоджати кримінальному провадженню, оскільки має доступ до бухгалтерських документів, фінансових звітів, завдяки поширеності ІТ технологій та, крім того, набутим за тривалий час зв`язкам, незаконно впливати на потерпілого та свідків.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, думку прокурора, який підтримав подану прокурором апеляційну скаргу, просив скасувати ухвалу слідчого судді, обрати стосовно підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, думку адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваної, підозрювану ОСОБА_8 , які заперечили апеляційну скаргу обвинувачення, дослідивши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України: Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України: Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Крім того, колегія суддів зважає на висновки Європейського суду з прав людини, зокрема, по справах «Смирнова проти Російської Федерації», «Летельєр проти Франції», «Вемгофф проти Німеччини», відповідно до яких тримання особи під вартою можливе лише у виняткових чотирьох випадках: при ризику неявки обвинуваченого на судовий розгляд; при ризику перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя; при ризику вчинення ним подальших правопорушень; при ризику спричинення ним порушень громадського порядку. Усі чотири ризики мають бути реальними і обґрунтованими, аргументи на цей предмет не повинні бути загальними і абстрактними.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 361, ч. 5 ст. 191 КК України.

У представлених матеріалах існують факти, які можуть переконати об`єктивного спостерігача про можливу причетність ОСОБА_8 до вчинення кримінального правопорушення: заява про кримінальне правопорушення від 19.07.2021 року, протокол допиту представника потерпілого ОСОБА_12 від 20.07.2021 року, від 30.08.2021 року, протоколи допиту свідків ОСОБА_13 від 18.08.2021 року, ОСОБА_14 від 30.08.2021 року, копія аудиторського звіту № 1 від 25.08.2021 року.

Також оцінено й наявні у даному кримінальному провадженні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Наявність всіх ризиків, регламентованих ст. 177 КПК України, органом досудового розслідування не доведена, як і не доведено, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної можливе лише за умови застосування виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Наразі не є доведеними належними доказами ризики того, що підозрювана ОСОБА_8 може переховуватись від досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на учасників кримінального провадження; перешкоджати кримінальному провадженню; вчинити нове кримінальне правопорушення.

Підозру ОСОБА_8 пред`явлено у серпні, підозрювана, що не заперечене прокурором, не чинить спроб уникнути досудового розслідування, з`являється на всі виклики.

Підозрювана позитивно характеризована, має міцні соціальні зв`язки, одружена, має постійне місце проживання та реєстрації, не судима і не притягалась до кримінальної відповідальності.

На даній стадії провадження відсутні дані про намагання ОСОБА_8 ухилитись досудового розслідування, незаконно впливати на учасників кримінального провадження, вчинити нові кримінальні правопорушення, перешкодити кримінальному провадженню у будь-який спосіб тощо.

Тобто, наявні підстави вважати, що належна процесуальна поведінка підозрюваної ОСОБА_8 може бути забезпечена за умови застосування стосовно неї більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

За таких обставин колегія суддів вважає обґрунтованими висновки слідчого судді про те, що достатнім запобіжним заходом, таким, що забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної, зважаючи на наявні ризики, є домашній арешт.
Покладення ж на підозрювану обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, сприятиме зменшенню та стримуванню наявних ризиків.
Відтак, колегія суддів не убачає підстав для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, залишаючи її без змін як законну.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 376, 405, 407, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 23 вересня 2021 року, якою стосовно ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово, строком дії на шістдесят днів до 22 листопада 2021 року, із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, залишити без змін.

Ухвала Кропивницького апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4