ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/541/21 Справа № 694/1713/21 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2021 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_2

судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 11 листопада 2021 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність Звенигородської окружної прокуратури Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

в с т а н о в и в :

22 вересня 2021 року ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність Звенигородської окружної прокуратури Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

У скарзі вказував, що 26 січня 2021 року слідчим СВ Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 , зловживаючи кримінальним провадженням за ЄРДР 0000348 за ч. 1 ст. 366 КК України від 15 травня 2015 року, було винесено постанову про закриття кримінального провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КК України, у зв`язку із встановленою відсутністю події кримінального правопорушення.

Зазначав, що закриваючи кримінальне провадження, слідчим не дотримано вимог закону щодо всебічного, повного і неупередженого дослідження усіх обставин кримінального провадження, а тому його доводи є обґрунтованими, а докази слідчим зібрані в недостатньому обсязі для повідомлення про підозру у вчиненні злочину, адже злочин вчинений організованою групою осіб.

Вважає, що слідчий прийняв рішення про закриття кримінального провадження передчасно, не дослідивши всіх обставин, не виконавши всіх необхідних дій для розслідування кримінального правопорушення, а тому вважає що такі дії мають склад злочину, за який відповідно до статті 364-1 КК України передбачена кримінальна відповідальність за фактом службової недбалості окремих слідчих СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області 26 січня 2021 року про закриття кримінального провадження за № 0000348 від 15 травня 2015 року умисного порушення вимог ст. 28 КПК України.

14 вересня 2021 року ОСОБА_6 подав до Звенигородської окружної прокуратури заяву (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, в якій просив внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом службової недбалості окремих слідчих СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області 26 січня 2021 року про закриття кримінального провадження за №0000348 від 15 травня 2015 року умисного порушення вимоги ст. 28 КПК України.

У зв`язку з тим, що відомості не було внесено до ЄРДР, ОСОБА_6 просив слідчого суддю: зобов`язати уповноважених осіб Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області у порядку ст. 214 КПК України внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 14 вересня 2021 року.

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 11 листопада 2021 року в задоволенні скарги ОСОБА_6 відмовлено.

Своє рішення слідчий суддя обґрунтовує, тим що ОСОБА_6 у заяві про злочин не вказано усіх відомостей, визначених положеннями ч. 5 ст. 214 КПК України про ймовірність вчинення слідчими СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області кримінального правопорушення, а саме службової недбалості, що свідчить про відсутність в уповноважених осіб Звенигородської окружної прокуратури підстав для внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР за обставин, зазначених у заяві ОСОБА_6 від 14 вересня 2021 року. На думку слідчого судді зміст скарги зводиться виключно до незгоди з прийнятим процесуальним рішенням про закриття кримінального провадження №0000348 від 15 травня 2015 року.

Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить про її скасувати та постановити нову ухвалу про задоволення його скарги.

В апеляційній скарзі вказує, що ухвала слідчого судді постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права і підлягає скасуванню з винесенням нової ухвали, у зв`язку з тим, що слідчий суддя проігнорувала його клопотання про дослідження письмових доказів, яке було зазначено у скарзі та датоване 22 вересня 2021 року.

Також вважає, що у винесеній ухвалі має місце неоднакове застосування кримінальної процесуальної норми, яка міститься у пунктах 1, 2, 17 ч. 1 статті 7, ч. 1 ст. 303, ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 309, ч. 4 ст. 399 КПК України, а тому слідчий суддя прийняв рішення всупереч наданим йому повноваженням, яке взагалі не передбачено кримінальним процесуальним законом.

Порядок розгляду апеляційних скарг на ухвалу слідчого судді визначено статтею 422 КПК України, згідно з якою отримавши апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді, суддя-доповідач невідкладно витребовує з суду першої інстанції відповідні матеріали та не пізніш як за день повідомляє особу, яка її подала, прокурора та інших заінтересованих осіб про час, дату і місце апеляційного розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді розглядається не пізніш як через три дні після її надходження до суду апеляційної інстанції.

На виконання вимог вказаної норми закону апеляційним судом було належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи, скаржника ОСОБА_6 та Звенигородську окружну прокуратуру, які в судове засідання не з`явились, що не перешкоджає розгляду апеляційної скарги без їх участі.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить поновити йому строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді. Згідно із матеріалами справи оскаржувана ухвала постановлена 11 листопада 2021 року, ОСОБА_6 отримана 16 листопада 2021 року (а.с. 27), а апеляційну скаргу подано 19 листопада 2021 року.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до статті 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Враховуючи наведене, оскільки ОСОБА_6 викликався в судове засідання, однак, не був присутній під час розгляду справи та проголошення ухвали слідчого судді, її копію отримав 16 листопада 2021 року, а апеляційну скаргу подав 19 листопада 2021 року, колегія суддів вважає, що скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді із поважних причин, тому його слід поновити.

Перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що 14 вересня 2021 року ОСОБА_6 подав до Звенигородської окружної прокуратури заяву (повідомлення) про кримінальне правопорушення, в якій просив внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом службової недбалості окремих слідчих СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області 26 січня 2021 року про закриття кримінального провадження за №0000348 від 15 травня 2015 року умисного порушення вимоги ст. 28 КПК України.

Відповідно до статті 7 КПК України засадами кримінального провадження, зокрема, є: верховенство права; забезпечення права на захист; доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до ЄРДР має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

На підставі п. 2 Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попереднього вивчення слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

У заяві про кримінальне правопорушення ОСОБА_6 вказував, що викладені у ній діяння мають склад злочину, за який відповідно до статті 364-1 КК України передбачена кримінальна відповідальність за фактом службової недбалості окремих слідчих СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області 26 січня 2021 року про закриття кримінального провадження за № 0000348 від 15 травня 2015 року умисного порушення вимоги ст. 28 КПК України.

Статтею 364-1 КК України передбачено кримінальну відповідальність за зловживання повноваженнями, тобто умисне, з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб використання всупереч інтересам юридичної особи приватного права незалежно від організаційно-правової форми службовою особою такої юридичної особи своїх повноважень, якщо це завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам або інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

Кримінальна відповідальність за службову недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб, про що вказує скаржник, передбачена статтею 367 КК України.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що ОСОБА_6 у заяві про кримінальне правопорушення від 14 вересня 2021 року та скарзі на бездіяльність Звенигородської окружної прокуратури від 22 вересня 2021 року фактично викладено обставини незгоди скаржника із неповним проведенням досудового розслідування та закриттям кримінального провадження №0000348 від 15 травня 2015 року, що не є підставою для внесення заяви ОСОБА_6 до ЄРДР.

Колегія суддів погоджується із висновком слідчого судді, що заява ОСОБА_6 не містить обставин вчинення службової недбалості конкретними службовими особами, які можуть бути підставою для внесення відомостей до ЄРДР.

Водночас кримінальним процесуальним кодексом визначено порядок оскарження постанови слідчого про закриття кримінального провадження.

Так, підстави для закриття кримінального провадження передбачені статтею 284 КПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 284 КПК України копія постанови слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження надсилається заявнику, потерпілому, прокурору. Прокурор протягом двадцяти днів з моменту отримання копії постанови має право її скасувати у зв`язку з незаконністю чи необґрунтованістю. Постанова слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження також може бути скасована прокурором за скаргою заявника, потерпілого, якщо така скарга подана протягом десяти днів з моменту отримання заявником, потерпілим копії постанови.

Крім того відповідно до п. 3 ч. 1ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно зі статтею 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується із висновком слідчого судді щодо необґрунтованості скарги ОСОБА_6 та відсутності підстав для внесення відомостей до ЄРДР за його заявою від 14 вересня 2021 року.

З огляду на викладене, ухвала слідчого судді про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність Звенигородської окружної прокуратури Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення є обґрунтованою та не підлягає скасуванню.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що ухвала слідчого судді постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права і підлягає скасуванню, у зв`язку з тим, що слідчий суддя проігнорувала клопотання ОСОБА_6 про дослідження письмових доказів, яке було вказане у скарзі та датоване 22 вересня 2021 року, не ґрунтуються на чинних нормах кримінального процесуального законодавства. Вказані твердження спростовуються журналом судового засідання від 11 листопада 2021 року, згідно з яким слідчим суддею було досліджено письмові матеріали справи, які складаються, в тому числі, і з документів, доданих ОСОБА_6 до скарги.

Твердження в апеляційній скарзі про те, що слідчим суддею постановлено ухвалу, яка взагалі не передбачена кримінальним процесуальним законом, спростовуються положеннями п. 1 ч. 1 ст. 303, статтею 307 КПК України, якими передбачено можливість оскарження до слідчого судді бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, та постановлення за результатами розгляду скарги ухвали про відмову у задоволенні скарги.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить: постановити нову ухвалу про задоволення скарги ОСОБА_6 про зобов`язання уповноважених осіб Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області у порядку ст. 214 КПК України внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом службової недбалості окремих слідчих СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області 26 січня 2021 року про закриття кримінального провадження за № 0000348 від 15 травня 2015 року умисного порушення вимоги ст. 28 КПК України, та скерувати до ДБР, яке розташоване в м. Києві.

При цьому вимоги про скерування до ДБР, яке розташоване в м. Києві, не були предметом розгляду слідчого судді, тому відповідно до статті 404 КПК України не можуть бути розглянуті апеляційним судом.

Щодо клопотання ОСОБА_6 у апеляційні скарзі про дослідження копії скарги до Звенигородського районного суду Черкаської області від 22 вересня 2021 року, колегія суддів вказує, що вона була предметом розгляду апеляційного суду, тому відповідно досліджувалась апеляційним судом.

Клопотання ОСОБА_6 про зазначення в ухвалі Черкаського апеляційного суду, які саме скаржником надавались письмові докази до суду першої інстанції та до апеляційної скарги, колегія суддів вважає недоцільним, оскільки всі надані скаржником документи, містяться в матеріалах справи, з якою він може ознайомитись та зробити необхідні копії.

Керуючись статтями 303, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд

у х в а л и в :
клопотання ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді задовольнити.

Поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 11 листопада 2021 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 11 листопада 2021 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність Звенигородської окружної прокуратури Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді