справа № 691/698/20
провадження № 1-і/691/8/21
УХВАЛА

24 листопада 2021 року Городищенський районний суд Черкаської області

В складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

сторони кримінального провадження:

обвинувачений ОСОБА_4

захисник ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження дії обраного запобіжного заходу обвинуваченому в кримінальному провадженні №0000174 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України,-

встановив:

В провадженні судді Городищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_6 перебуває на розгляді кримінальне провадження №0000174 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

22 листопада 2021 року на адресу Городищенського районного суду Черкаської області від прокурора Городищенського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 надійшло клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 (а.с.1-8).

Також, 22 листопада 2021 року за вхідним №5209/21 від прокурора Городищенського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 надійшло клопотання, за змістом якого просить вжити заходи направлені на розгляд вище зазначеного клопотання стосовно ОСОБА_4 , шляхом передачі на розгляд іншого судді, визначеного в порядку, встановленому ч.3 ст.35 КПК України, а в разі неможливості, звернутися до Черкаського апеляційного суду з вмотивованим поданням про передачу для розгляду до іншого суду, остільки строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчується 27 листопада 2021 року, суддя ОСОБА_6 перебуває на лікарняному, що унеможливлює розгляд клопотання про продовження дії обраного запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 (а.с.9-10).

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 листопада 2021 року, судову справу №691/698/20 провадження №1-і/691/8/21 передано до провадження судді ОСОБА_1 ..

22 листопада 2021 року клопотання прокурора про продовження дії обраного запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 призначено до розгляду у судовому засіданні 24 листопада 2021 року з викликом учасників кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор клопотання про продовження строку обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 до закінчення строку його дії, з підстав процесуального права на заявлення відповідного клопотання із врученням його обвинуваченому та захиснику до судового засідання, підтримав.

Потерпіла до суду не прибула. На думку суду, її неявка, відповідно до вимог ст.325 КПК України, не перешкоджає розгляду і вирішенню питання щодо продовження чи зміни обраного виду запобіжного заходу стосовно обвинуваченого.

Обвинувачений та захисник заперечили проти клопотання прокурора та вбачають підстави, з огляду на судову практику Єврепейського Суду з прав людини, змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт.

Суд, заслухавши учасників судового процесу, враховуючи належне повідомлення потерпілої, вивчивши матеріали додані до клопотання, приходить до висновку, що клопотання прокурора слід задоволити, в силу наступного.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року передбачає, що при розгляді справ, суди застосовують Конвенцію та практику Суду, як джерело права.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3,4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського Суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

У своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 року, Європейський Суд з прав людини зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Тобто, з викладеного вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і, за наявності підстав, вичерпний перелік яких встановлений ст. 183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Суд, перевіряючи достатність доказів для такого висновку, разом з положенням КПК України, враховує практику Європейського Суду з прав людини (зокрема, п. 48 рішення «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007 року), згідно якого, слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, суд позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими, шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний, на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій, у відповідності до закону про кримінальну відповідальність, підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.

Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку, суд, зобовязаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу і в компетенції суду, згідно ч.1 цієї ж статті, за клопотанням учасників судового провадження обрати, змінити, чи скасувати запобіжний захід щодо обвинуваченого. В судовому засіданні встановлено, що ризики, визначені ст. 177 КПК України, продовжують існувати, а саме: незаконно впливати на свідків, відсутність належних гарантій та підтвердження соціальних звязків, які б переважали наявні ризики ухилення обвинуваченого від суду або вчинення іншого кримінального правопорушення. Станом на 24 листопада 2021 року судовий розгляд у кримінальному провадженні не закінчений та, в зв`язку із перебуванням головуючого судді ОСОБА_6 на лікарняному, виникла необхідність щодо вирішення питання про продовження дії обраного виду запобіжного заходу іншим суддею.

З врахуванням викладеного та обставин встановлених в судовому засіданні, суд приходить до переконання, що жоден із інших альтернативних запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не взмозі забезпечити уникненню ризиків, передбачених ст.177 КПК України, належну процесуальну поведінку обвинуваченого та виконання ним процесуальних рішень суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 199, 206, 331, 350, 372 КПК України, суд,-

постановив:

клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у виді тримання під вартою - задоволити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, до 22 січня 2022 року, включно.

Ознайомити обвинуваченого ОСОБА_4 під розпис з ухвалою суду.

Зобов`язати процесуального прокурора повідомити про прийняте рішення суду в частині продовження обраного запобіжного заходу у кримінальному провадженні родичів обвинуваченого ОСОБА_4 .

Копію ухвали суду направити уповноваженій службовій особі Державної Установи "Черкаський слідчий ізолятор", місця утримання обвинуваченого ОСОБА_4 , для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу суду протягом семи днів з дня її оголошення, може бути подана апеляція до Черкаського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1