УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.09.2021 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СВ ВП № 4 ОРУП № 1 ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000768 від 06.09.2021 року відносно:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Білгород-Дністровський, Одеської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , відносно якого направлено декілька обвинувальних актів до різних судів, підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 06.09.2021 приблизно в період часу з 20:00 год. по 21:00 год., ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 знаходячись по пр-ту Ак. Глушко в м. Одесі, маючи злочинний намір направлений на таємне викрадення чужого майна, з метою особистого збагачення, вступили між собою в попередню змову, з корисливих мотивів, при цьому об`єктом свого злочинного посягання визначили майно, належне ОСОБА_8 , яке знаходилось в буд. АДРЕСА_3 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, повторно, умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 , впевнившись, що їх дії залишаються непомітними для сторонніх осіб, маючи про собі раніше заготовленні інструменти здійснили ними перекус металевої решітки вікна та проникли до кв. АДРЕСА_4 , де таємно викрали сумку чорного кольору від фото апарату марки «Sony» вартістю 500 гривень, фото апарат марки «Sony» моделі «A 300», в корпусі чорного кольору s/n DT456/55200 вартістю 5 000 гривень, з двома фото апаратними об`єктивами від фото апарату марки «Sony» моделі «A 300» загальною вартістю 6 000 гривень, світло-діодним підсвітлювачем від фото апарату марки «Sony» моделі «A 300» вартістю 3 000 гривень, зарядним пристроєм від фото апарату марки «Sony» моделі «A 300» вартістю 200 гривень, мобільний телефон марки «iPhone 7», в корпусі чорного кольору вартістю 150 доларів США, з бірюзовим чохлом вартістю 100 гривень, з сім картою НОМЕР_1 вартістю 150 гривень, золотий ланцюжок плетінням «Бісмарк» вагою 18г, проби 585, вартістю 23 400 гривень, золотий ланцюжок плетінням «Бісмарк» вагою 20г, проби 585, вартістю 26 000 гривень, дві золоті сережки з білим камінням, загальною вагою 4г, пробою 585, вартістю 5 200 гривень, золотий ланцюжок плетіння «Бісмарк» вагою 1,82г, проби 585, вартістю 2 366 гривень, золотий хрестик вагою 0,34г, проби 585, вартістю 442 гривні, золотий ланцюжок плетіння «Бісмарк» вагою 15г, проби 585, вартістю 19 500 гривень, золотий кулон у формі «Морської зірки» вагою 3г, проби 585, вартістю 3 900 гривень, золоту каблучку чоловічу вагою 1,75г, проби 585, вартістю 2 275 гривень, золоту каблучку жіночу вагою 1,62г, проби 585, вартістю 2 106 гривень, золоту каблучку жіночу з камінням білого кольору вагою 4 г, проби 585, вартістю 5 200 гривень, золотий браслет плетіння «Бісмарк» вагою 10г, проба 585, вартістю 13 000 гривень, золоту сережку у вигляді «квітки» вагою 2г, проба 585, вартістю 2 600 гривень.
Після чого, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 , з викраденим майном з місця скоєння кримінального правопорушення втекли у невідомому напрямку, тим самим завдавши потерпілій ОСОБА_8 матеріальний збиток на загальну суму 127 974 гривень.
Таким чином, ОСОБА_7 обгрунтовно підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за ч. 3 cт. 185 КК України таємне викрадення чужо чого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, вчинена за попередньою змовою групою осіб.
Враховуючи викладені вище обставини, можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та виконання покладених на підозрюваного обов`язків, тому орган досудового розслідування звертається до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
2.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримала у повному обсязі, клопотання просила задовольнити.
Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, оскільки підозра необґрунтована, підозрюваний має на утриманні неповнолітню дитину. Просив застосувати домашній арешт.
Підозрюваний в судовому засіданні пояснив що з підозрою не погоджується та кримінальне правопорушення не вчиняв. Стосовно застосування запобіжного заходу просив застосувати домашній арешт.
3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, надані стороною захисту документи, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
06.09.2021 року ОСОБА_7 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та 07.09.2021 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за кваліфікуючими ознаками таємне викрадення чужого майна (крадіжка) поєднана з проникненням у житло, вчинена за попередньою змовою групою осіб.
Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).
Враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, а саме: протоколом допиту потерпілої від 06.09.2021 року; протоколом огляду місця події від 06.09.2021 року; протоколом допиту свідка від 07.09.2021 року; протоколом допиту свідка від 07.09.2021 року; протоколом затримання підозрюваного від 06.09.2021 року; протоколом додаткового допиту потерпілої від 07.09.2021 року; протоколом допиту свідка від 07.09.2021 року; протоколом допиту свідка від 07.09.2021 року та інш., з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey), слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
4.2. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, характер вказаного кримінального правопорушення, наслідки такого кримінального правопорушення, ступінь організації кримінального правопорушення, характеризуючи дані підозрюваного, відповідно до яких останній не працевлаштований, не одружений, документів щодо утриманні дитини не надав, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Враховуючи також те, що підозрюваному при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані потерпілої та свідків, які в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, особливо враховуючи те, що підозрюваному відома адреса місця проживання потерпілої, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на потерпілу та свідків, схиляючи її до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Враховуючи корисливий характер вказаного кримінального правопорушення, спосіб вчинення кримінального правопорушення, ступінь організації, враховуючи те, що відносно підозрюваного розглядається обвинувальний акт за ідентичне корисливе кримінальне правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання, що останній може вчиняти заходи, спрямовані на недопущення виявлення інших епізодів злочинних дій, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.
4.3. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_7 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
4.4. Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні розміру застави.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Дослідивши клопотання та долучені в обґрунтування матеріали, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, розміру майнової шкоди завданої підозрюваним, факту того, що ОСОБА_7 на теперішній час обвинувачується у вчиненні двох аналогічних корисливих злочинів, справи відносно якого перебувають у різних судах по Україні, враховуючи те, що підозрюваний фактично немає постійного місця проживання, оскільки ОСОБА_7 та його захисник в судовому засіданні не надали документів на підтвердження оренди квартири, доведених ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3 ст. 177 КПК України, обставини інкримінованого кримінального правопорушення,слідчий суддя вважає, що застава у межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України не здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Так, при визначенні розміру застави слідчий суддя враховує наявність встановлених в судовому засіданні ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, обставини вчинення кримінальних правопорушень, наслідки вчинення такого кримінального правопорушення, які носять значний ступінь загрози для суспільства, зокрема, обставину ймовірного отримання останнім прибутку від крадіжки, сума застави має перевищуватиграничні розміри визначені у п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Враховуючи наведені вище фактори, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі трьохсот прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 681 000 (шістсот вісімдесят одна тисяча) гривень, здатна у разі її внесення забезпечити виконання ОСОБА_7 процесуальних обов`язків, саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181- 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 4 ОРУП № 1 ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000768 від 06.09.2021 року задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», строком на 60 (шістдесят) днів, до 06.11.2021 року.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України у розмірі трьохсот прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 681 000 (шістсот вісімдесят одна тисяча).
Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_7 строком до 07.11.2021 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
1. Прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;
2. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;
3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4. Утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками у вказаному кримінальному провадженні;
5. Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1