Справа № 638/1205/22
Провадження № 1-кс/638/327/22
УХВАЛА
Іменем України
01 лютого 2022 року м. Харків
Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування № 0000199 від 30.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.3 ст. 289 КК України

встановив:

31.01.2022 року до Дзержинського районного суду міста Харкова з клопотанням звернулась слідча слідчого відділу ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 з клопотанням про арешт майна за матеріалами досудового розслідування № 0000199 від 30.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.3 ст. 289 КК України, а саме - двох автомобільних ключів чорного кольору з сірими вставками від автомобілю Lexus RX 350 державний номерний знак НОМЕР_1 , які поміщено до сейф-пакету №7376210.

Своє клопотання слідчий обгрунтовує тим, що у провадженні слідчого відділу ХРУП №3 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000199 від 30.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.3 ст. 289 КК України

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.01.2022 року близько о 13 год 00 хв за адресою: м. Харків, вул. Професорська, 16, невідомі незаконним шляхом заволоділи транспортним засобом "Lexus" RX350 чорного кольору з номерним знаком НОМЕР_1 , чим спричинили матеріальну шкоду потерпілому ОСОБА_4 29.01.2022 року слідчим слідчого відділу ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 у період з 13 год 35 хв по 14 год 00 було проведно огляд місцевості за адресою: м. Харків, вул. Професорська, 16, у ході якого було виявлено та вилучено два автомобільні ключі чорного кольору з сірими вставками від автомобілю Lexus RX 350 державний номерний знак НОМЕР_1 , які поміщено до сейф-пакету №7376210, що були визнані речовими доказами, оскільки у слідчого є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та є необхідними для проведення ряду експертиз.

В судове засідання слідчий не з`явився, надала заяву, в якій просила суд розглянути клопотання за її відсутності.

Суддя, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, вважає доводи переконливими, а клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1, 2 статті 170 КПК України, арештом майна, зокрема, є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, заподіяну діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якого накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або третіх осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних або юридичних осіб з метою забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову.

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Тобто, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Таким чином, правомірність втручання держави в право на мирне володіння майном у кримінальному провадженні під час застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна доведена в суді першої інстанції та спів розмірність наслідків обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також можливості застосування найменш обтяжливий спосіб арешту.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Тобто, незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно, може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаного майна.

Враховуючи вищевикладене, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно, завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.131, 132, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання слідчого СВ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування № 0000199 від 30.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.3 ст. 289 КК України- задовольнити.

Накласти арешт на вилучене майно в ході огляду місця події віж 29.01.2022 року за адресою: м. Харків, вул. Професорська, буд. 16, а саме:два автомобільні ключі чорного кольору з сірими вставками від автомобілю Lexus RX 350 державний номерний знак НОМЕР_1 , які поміщено до сейф-пакету №7376210,

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали про арешт майна не зупиняє її виконання.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя