Справа № 211/5260/18
Провадження № 1-кп/211/105/21
У Х В А Л А
іменем України

11 листопада 2021 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
з участю:
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Кривому Розі кримінальне провадження № 0001547 відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народився у м. Кривому Розі Дніпропетровської області, громадянина України, з незакінченою вищою освітою, не працевлаштованого, не одруженого, який не має на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, раніше не судимого, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогост. 246 ч.1 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування встановлено , що 27.09.2018 року, приблизно о 11годині 00 хвилин, гр. ОСОБА_4 прибув до 38-го виділу 52-го кварталу Криворізького ботанічного саду - заповідного об`єкту " Дендрологічний парк», неподалік вулиці Шполянська в Довгинцівському районі м. Кривого Рогу, який відповідно до ст.ст. 3, 53 Закону України «Про природно- заповідний фонд України», є об`єктом природно-заповідного фонду місцевого значення, охороняється як національне надбання і є складовою частиною світової системи природних територій та об`єктів, що перебувають під особливою охороною держави.
Знаходячись на території вищевказаного об`єкту природно-заповідного фонду, на якому відповідно до п. 3 Охоронного зобов`язання, виданого Держуправлінням екоресурсів в Дніпропетровській області від 10.06.2004, встановлено заповідний режим та заборонено знищення та пошкодження дерев, чагарників і трав`янистості, у нього виник раптовий злочинний умисел направлений на незаконну порубку дерев, розташованих на території об`єкту природно-заповідного фонду, а саме Криворізького ботанічного саду - заповідного об`єкту «Дендрологічний парк».
Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, спрямованого на незаконну порубку дерев, що розташовані на території вищевказаного об`єкту природно-заповідного фонду, ОСОБА_4 , діючи з корисливих мотивів, використовуючи сокиру, яку він мав при собі, діючи всупереч вимог ст.ст. 9, 9-1, 33, 34,40 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», п.п. 2-4 Постанови Кабінету Міністрів України № 761 від 23 травня 2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», згідно яких використання лісових ресурсів проводиться за спеціальним дозволом лісорубним квитком (ордером), не маючи відповідного дозволу на здійснення лісорубних робіт, вчинив самовільну, незаконну порубку однієї деревини породи «Акація біла» (сиро ростучий), діаметром в місці зрубу 22 см, до ступеню припинення росту, чим завдав негативного впливу на стан території та об`єкти природно-заповідного фонду, спричинив погіршення складу, якості, захисних, водоохоронних екологічних властивостей лісу, створивши труднощі у відтворенні заліснення в певній місцевості та заподіяв матеріальну шкоду державним інтересам в сфері охорони і використання лісів на територіях і об`єктах природно- заповідного фонду на загальну суму 1898 грн. 51 коп., яка встановлена відповідно до довідки розрахунку шкоди нанесеної державі незаконною рубкою лісу в Дзержинському лісництві ДП «Криворізький лісгосп» від 28.09.2018 року.
Органи досудового розслідування дії обвинуваченого кваліфікували за ч. 1ст.246 КК України незаконна порубка дерев на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду.

У судовому засіданні прокурор просила закрити кримінальне провадження у зв`язку з декриміналізацією кримінального правопорушення , який вчинив обвинувачений.

ОСОБА_4 не заперечував проти закриття кримінального провадження.
Заслухавши учасників судового процесу, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Так, згідно п.п.1,2 ч.3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу; 2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.
01 січня 2019 року набрав чинності Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо збереження українських лісів та запобігання незаконному вивезенню необроблених лісоматеріалів за № 2531-VIII від 06 вересня 2018 року, відповідно до якого внесено примітку до ст. 246 КК України, де зазначено, що істотною шкодою вважається така шкода, яка у дві тисячі і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, або інша істотна шкода, завдана навколишньому природньому середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів.
Отже, з набранням чинності вказаного Закону України змінилося поняття істотної шкоди як ознаки складу злочину, передбаченої ч. 1 ст. 246 КК України.
Частиною 1 статті 246 КК України визначено кримінальну відповідальність за незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду.
Чинна редакція ч.1 ст.246 КК України охоплює істотну шкоду, яка досягла розміру, що у дві тисячі і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, або іншу істотну шкоду, завдану навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів.
Відповідно до пред`явленого ОСОБА_4 обвинувачення він обвинувачується у незаконній порубці 27 09 2018 року однієї деревини породи « Акація біла « , заподіявши матеріальну шкоду на загальну суму 1898 грн. 51 коп.

Згідно з пунктом 5 підрозділу 1 розділу XX Податкового кодексу України, для цілей кваліфікації кримінальних правопорушень неоподатковуваний мінімум доходів громадян обчислюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 цього Кодексу, п`ятдесят відсотків прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на один місяць), встановленого законом про державний бюджет на 01 січня відповідного року. І з урахуванням розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01 січня 2018 року, встановленого статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» (1762 грн.), податкова соціальна пільга у відповідному році складає 881 грн. (половина розміру прожиткового мінімуму). Відтак на час вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому діяння мінімальний розмір істотної шкоди як ознаки злочину, передбаченого ч.1 ст. 246 КК, мав би становити 1762000 грн.
Таким чином, у даному випадку відбулася часткова декриміналізація діяння шляхом внесення змін до закону про кримінальну відповідальність (ст.246 КК України), а саме визначено розмір істотної шкоди (дві тисячі і більше неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або інша істотна шкода, завдана навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів).
Крім того, і така ознака даного кримінального правопорушення як незаконна порубка дерев на об`єкті природно-заповідного фонду, за якою були кваліфіковані дії ОСОБА_4 , вищезазначеним Законом України була вилучена з ч.1 ст. 246 КК України та винесена в окрему ч.3 ст. 246 КК України з посиленням кримінальної відповідальності, а оскільки згідно статті 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість, а закон про кримінальну відповідальність, що встановлює злочинність діяння, посилює кримінальну відповідальність або іншим чином погіршує становище особи, не має зворотної дії в часі, підстави для притягнення ОСОБА_4 за ч.1 ст.246 КК України відсутні у зв`язку з декриміналізацією відповідальності за вчинення злочинного діяння, передбаченого цією статтею на момент розгляду кримінального провадження.
Згідно п.4 ч.1 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо, зокрема, набрав чинності закон, яким скасована кримінальна відповідальність за діяння, вчинене особою.
За таких обставин клопотання прокурора, проти задоволення якого не заперечив обвинувачений, підлягає задоволенню, а кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, підлягає закриттю на підставі п.4 ч.1 ст.284 КПК України.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.58 Конституції України, ст.ст. 4, 5 КК України, ст.ст. 100, 129, 284, 372, 376 КПК України, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо збереження українських лісів та запобігання незаконному вивезенню необроблених лісоматеріалів» від 06.09.2018 року, суд,-
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора задовольнити.
Закритикримінальне провадження № 0001547 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, на підставі п. 4 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з декриміналізацією кримінального правопорушення відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо збереження українських лісів та запобігання незаконному вивезенню необроблених лісоматеріалів» від 06 вересня 2018 року.

Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 02 жовтня 2018 року , якою накладено арешт на сокиру та фрагмент дерева, що були вилучені під час огляду 27 09 2018 року.
Речові докази по справі:
-Сокиру та фрагмент дерева, які знаходяться в камері схову, після набрання ухвали законної сили знищити.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя: ОСОБА_1