Справа № 953/9029/21
н/п 1-кс/953/8552/21
До суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 , в якому прокурор просить накласти арешт на вилучені під час огляду місця події речі та предмети, зазначені клопотанні.
Прокурор зазначає, що 11.05.2021 біля будинку № 15 по вул. Маяковського в м. Харкові встановлено ОСОБА_4 , у якого було виявлено та вилучено речовини схожі на наркотичні, які останній зберігав з метою збуту. Під час огляду місця події ОСОБА_4 видав працівникам поліції кам`яно подібну речовину білого кольору, яку зберігав з метою подальшого збуту, та яку в подальшому було вилучено.
Під час огляду ОСОБА_4 пояснив, що на початку лютого 2021 року він заснував Інтернет крамницю з продажу наркотичних засобів та психотропних речови, тому на підставі добровільної згоди та надання письмового дозволу, 11.05.2021 проведено огляд за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 , під час якого було виявлено та вилучено майно, зазначене у клопотанні про арешт майна. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 12.05.2019 надано дозвіл на проведення огляду квартири за адресою: АДРЕСА_1 , з метою фіксації порушення чинного законодавства, виявлення та вилучення предметів, знарядь та засобів вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.
17.05.2021 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова винесено ухвалу про повернення клопотання про арешт майна для усунення недоліків, яку старший слідчий СВ Харківського РУП №1 ГУНАП в Харківській області отримав 30.08.2021 в канцелярії Київського районного суду м. Харкова.
Посилаючись на вимоги ч. 1 ст. 98, ч. ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також враховуючи, що речі мають бути використані у кримінальному провадженні в якості речових доказів, прокурор просить накласти арешт на зазначені речі.
В судове засідання прокурор Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав. Власник майна ОСОБА_4 також подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Прокурором доведено,що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучені відповідно до протоколу огляду речі, які зазначено в клопотанні прокурором, підлягають арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Отже, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити власнику використання вказаного майна, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
На підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Місцем зберігання посвідчення водія, визначити Харківське районне управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1