печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваних ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , адвокатів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Києві) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_12 про продовження строку досудового розслідування

В С Т А Н О В И В :
До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Києві) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_12 , за погодженням з прокурором, про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002465 від 02.12.2020 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364 КК України та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 362, ч. 2 ст. 364 КК України .
В обґрунтування клопотання зазначено, що Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованим у місті Києві, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002465 від 02.12.2020 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364 КК України та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 362, ч. 2 ст. 364 КК України.
У вказаному кримінальному провадженні 16.06.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.
ОСОБА_5 16.06.2021 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364 КК України.
ОСОБА_6 16.06.2021 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364 КК України.
ОСОБА_7 19.07.2021 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364 КК України.
Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється групою прокурорів Офісу Генерального прокурора.
Досудовим розслідуванням встановлено, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 перебуваючи на посадах головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Київ-столичний» Київської митниці Держмитслужби вчинили злочини за наступних обставин.
Відповідно до вимог статей 8, 19, 68 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права; органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.
Згідно з ч. ч. 1, 4 ст. 7 Митного кодексу України встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією,
ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної митної політики, становлять митну справу, а безпосереднє керівництво здійсненням митної справи покладається на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику.
У відповідності до п. 34-1 ч. 1 ст. 4 Митного кодексу України митні органи - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, митниці та митні пости.
Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 255 Митного кодексу України митне оформлення завершується в найкоротший можливий строк, але не більше ніж чотири робочих години з моменту пред`явлення митному органу товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред`явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей.
Митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується митним органом шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.
Частинами 1-3 статті 318 Митного кодексу України передбачено, що митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно митними органами відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.
Відповідно до положень ст. 336 Митного кодексу України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами митних органів шляхом: перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України; митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян); обліку товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України; усного опитування громадян та посадових осіб підприємств; огляду територій та приміщень складів тимчасового зберігання, митних складів, вільних митних зон, магазинів безмитної торгівлі та інших місць, де знаходяться товари, транспортні засоби комерційного призначення, що підлягають митному контролю, чи провадиться діяльність, контроль за якою відповідно до цього Кодексу та інших законів України покладено на митні органи; перевірки обліку товарів, що переміщуються через митний кордон України та/або перебувають під митним контролем; проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих митному органу.
Згідно п. 2 ч. 1 ст. 320 Митного кодексу України форми та обсяги митного контролю обираються, зокрема автоматизованою системою управління ризиками.
Окрім цього, згідно ч. 4 ст. 320 Митного кодексу України форми та обсяги митного контролю, визначені відповідно до пункту 2 частини першої цієї статті, є обов`язковими для виконання посадовими особами митних органів. Прийняття цими посадовими особами рішення щодо нездійснення митного контролю у зазначених формах та обсягах не допускається.
Визначені відповідно до пункту 2 частини першої цієї статті форми та обсяги митного контролю можуть бути змінені або скасовані у випадках та в порядку, що визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Окрім цього, п. 1 ч. 1 статті 335 Митного кодексу України передбачено, що під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України декларант, уповноважена ним особа або перевізник залежно від виду транспорту, яким здійснюється перевезення товарів, надають митному органу в паперовій або електронній формі такі документи та відомості, зокрема при перевезенні автомобільним транспортом:
а) документи на транспортний засіб, зокрема ті, що містять відомості про його державну реєстрацію (національну належність);
б) транспортні (перевізні) документи (міжнародні товаротранспортні накладні);
в) визначений актами Всесвітнього поштового союзу документ, що супроводжує міжнародні поштові відправлення (за їх наявності);
г) комерційні документи (за наявності) на товари, що перевозяться, які містять відомості, зокрема, про найменування та адресу перевізника, найменування країни відправлення та країни призначення товарів, найменування та адреси відправника (або продавця) та отримувача товарів;
ґ) відомості про кількість вантажних місць та вид упаковки;
д) найменування товарів;
е) вага брутто товарів (у кілограмах) або об`єм товарів (у метрах кубічних), крім великогабаритних вантажів.
Так, з метою забезпечення вибірковості митного контролю шляхом застосування системи управління ризиками, поліпшення ефективності роботи Держмитслужби під час митного контролю, прискорення митного оформлення за рахунок застосування методів управління ризиками, у тому числі аналізу ризиків із використанням інформаційних технологій, та здійснення таргетингу розроблено та затверджено Порядок здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затверджений Наказом Міністерства фінансів України № 684 від 31.07.2015, в редакції від 24.05.2019, відповідно до наказу Міністерства фінансів України № 146 від 08.04.2019 (далі Порядок № 684).
Згідно абз. 1 п. 3 розділу І Порядку № 684 автоматизована система управління ризиками (далі - АСУР) - сукупність програмно-інформаційних комплексів, які забезпечують функціонування системи управління ризиками (далі - СУР) під час митного контролю та/або митного оформлення товарів, транспортних засобів.
Відповідно до абз. 1 п. 1 розділу VII Порядку № 684 за результатами оцінки ризику у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів, у тому числі за результатами контролю із застосуванням СУР, що здійснюється відповідно до статті 337 Митного кодексу України, митниці (митні пости) ДФС обирають форми та обсяги митного контролю. При цьому формується перелік митних формальностей, визначених за результатами застосування зазначених у пункті 10 розділу І цього Порядку інструментів з управління ризиками (далі - Перелік митних формальностей).
Абз. 1 п. 4 розділу VII Порядку № 684 визначено, що посадові особи митниці (митного поста) ДФС, які здійснюють митний контроль у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів, в обов`язковому порядку переглядають сформований за допомогою інформаційних технологій Перелік митних формальностей за результатами застосування СУР та доповнюють/коригують Перелік митних формальностей за результатами проведення комбінованого та/або неавтоматизованого контролю із застосуванням СУР шляхом оцінки ризику відповідно до документальних профілів ризику, орієнтувань, переліків індикаторів ризику, методичних рекомендацій, у тому числі за результатами аналізу поданих для митного контролю документів (їх копій), відомостей, результатів застосування технічних засобів митного контролю, а також на підставі вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та/або митного оформлення товарів, транспортних засобі.
Пунктами 11-12 розділу VII Порядку № 684 встановлено, що після виконання митних формальностей з Переліку митних формальностей відомості про результати виконання усіх митних формальностей заносяться за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (далі АСМО) або іншої інформаційної системи ЄАІС до бази даних митного органу (крім митних формальностей, які можуть бути здійснені після завершення митного оформлення).
Результати виконання митних формальностей, доданих до Переліку митних формальностей посадовою особою митного органу після прийняття митної декларації для оформлення, вносить така посадова особа митного органу або її безпосередній керівник/заступник керівника (особа, яка виконує його обов`язки).
Передбачається внесення відповідно до пунктів 8, 9 цього розділу таких відомостей про результати виконання митних формальностей з Переліку митних формальностей:
1) результат виконання митної формальності;
2) дата фактичного виконання митної формальності або дата прийняття рішення про її скасування;
3) прізвища, ініціали посадових осіб, які здійснили митну формальність, або посадової особи, яка прийняла рішення про її скасування;
4) додаткова інформація про результати виконання митної формальності, яку посадова особа вважає за доцільне зазначити (детальніше описати результат, вказати на проблемні питання під час застосування митної формальності тощо),- зазначається за потреби. Внесення додаткової інформації є обов`язковим, якщо: прийнято рішення про скасування митної формальності (у такому разі необхідно зазначити відповідне вичерпне обґрунтування); за результатами виконання митної формальності виявлено невідповідності/розбіжності/правопорушення (у такому разі необхідно зазначити детальну інформацію про суть виявлених невідповідностей/розбіжностей/правопорушень);
5) реквізити документів, що підтверджують виконання митної формальності, - у разі, якщо такі документи складено за результатами виконання митної формальності (акт про проведення огляду, прийняте митним органом рішення про визначення коду товару тощо), крім тих, що вже зазначені у графі 44 митної декларації, а саме: назва документа; дата та номер документа; додаткова інформація про документ, яку посадова особа вважає за доцільне зазначити (уточнена назва документа, дані про його видавця тощо), зазначається за потреби.
Окрім цього, абзацами 1-5 розділу XI Порядку № 684 унормовано, що посадові особи митниць (митних постів) ДФС під час застосування
СУР зобов`язані:
- дотримуватися Конституції України та діяти винятково відповідно до Митного кодексу України та інших законів України, інших нормативних актів та вимог цього Порядку;
- дотримуватись вимог щодо конфіденційності інформації, яка стосується аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягу митного контролю (крім випадків, передбачених законами України);
- забезпечувати повне та якісне виконання митних формальностей, визначених за результатами застосування СУР;
- достовірно вносити інформацію до автоматизованої системи митного оформлення або інших ПІК ДФС, що прямо або опосередковано впливає на результати аналізу та оцінки ризиків.
Окрім цього, частинами 2-4 статті 69 Митного кодексу України визначено, що митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.
Частиною 5 статті 69 Митного кодексу України встановлено, що під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень
УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.
Відповідно до абз. 3 п. 3 розділу I Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджений Наказом Міністерства фінансів України № 650 від 30.05.2012 (далі Порядок № 650) контроль правильності класифікації товарів це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.
Окрім цього, посадова особа підрозділу митного оформлення чи митного поста згідно з абз. 1 п. 5 розділу I Порядку № 650 здійснює контроль правильності класифікації товарів під час проведення процедур митного контролю та оформлення товарів.
Також, абз. 5 п. 3 розділу I Порядку № 650 рішення про визначення коду товару - це документ установленої форми, який оформлюється посадовими особами відділу митних платежів, уповноваженими особами підрозділу митного оформлення чи митного поста у разі необхідності прийняття рішення про класифікацію товарів
Відповідно до пунктів 1-4 розділу III Порядку № 650 декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу.
Посадові особи підрозділу митного оформлення чи митного поста, відділу митних платежів здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.
Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно
з УКТ ЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару
згідно з УКТ ЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.
У разі коли посадові особи відділу митних платежів (далі ВМП) направлені для виконання службових обов`язків до підрозділу митного оформлення чи митного поста, Рішення щодо складного випадку класифікації товару приймається такими посадовими особами без підготовки запиту до ВМП.
У разі самостійного виявлення ВМП порушення правил класифікації товарів під час проведення контролю правильності класифікації товарів, задекларованих у митних деклараціях, поданих до митного оформлення, ВМП вноситься відмітка за допомогою автоматизованої системи митного оформлення про прийняття до виконання відповідної митної формальності щодо проведення контролю правильності класифікації товарів та в разі потреби прийняття Рішення.
Контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності:
- опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Митного кодексу України, якою закріплено процедуру декларування;
- відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу;
Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, встановлений Порядком виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 631 від 30.05.2012 (в редакції від 09.06.2020, із змінами, внесеними згідно з Наказами Міністерства фінансів № 751 від 03.09.2015, № 395 від 28.03.2016, № 281 від 09.06.2020) (далі Порядок № 631).
Згідно абз. 16 п. 1.2 Розділу І Порядку № 631 ПМО - підрозділ митного оформлення митного органу (митний пост, відділ, сектор), посадовими особами якого безпосередньо виконуються митні формальності при здійсненні митного оформлення товарів, що декларуються шляхом подання митної декларації.
Згідно п. 1.4 Розділу І Порядку № 631 митні формальності, передбачені цим Порядком, виконуються за місцем розташування ПМО та/або спеціалізованого підрозділу, за винятком випадків, встановлених частиною сьомою статті 247 МК України, якою.
Згідно п. 1.5 Розділу І Порядку № 631 митні формальності, передбачені цим Порядком, виконуються одноосібно посадовою особою ПМО, призначеною для виконання митних формальностей за відповідною митною декларацією, згідно з пунктом 3.7 розділу ІІІ цього Порядку, крім випадків, передбачених пунктами 4.7 та 4.8 розділу VI цього Порядку.
Пунктом 1.7 Розділу І Порядку № 631 зазначено, що результати виконання митних формальностей, визначених підпунктами 4.5.4 - 4.5.10 пункту 4.5 розділу IV цього Порядку, вносяться посадовою особою митного органу, яка виконувала відповідну митну формальність, у встановленому порядку до автоматизованої системи митних оформлень.
Згідно з вимогами п.п. 4.5.4, 4.5.5 п. 4.5 Розділу IV Порядку № 631 при здійсненні митного оформлення митної декларації виконуються такі митні формальності як контроль із застосуванням системи управління ризиками, в тому числі оцінка ризику за митною декларацією шляхом аналізу електронної митної декларації та електронної митної декларації митної вартості за допомогою автоматизована система аналізу та управління ризиками (далі по тексту АСАУР), а також митну формальність з перевірки правильності класифікації товарів.
Згідно з вимогами п. 4.9.1, 4.9.2 п. 4.9 Розділу IV Порядку № 631 під час завершення митного оформлення посадовими особами ПМО виконуються такі митні формальності:
- перевірка відомостей про виконання митних формальностей, сформованих за результатами оцінки ризику за митною декларацією із застосуванням системи управління ризиками, в тому числі за допомогою АСАУР;
- перевірка правильності нарахування митних та інших платежів.
Так, забезпечення реалізації державної митної політики та державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань державної митної справи, запобігання та протидії контрабанді, боротьби з порушенням митних правил, відповідно до Положення про Київську митницю Держмитслужби затвердженої наказом Державної митної служби України № 18 від 23.10.2019 (із змінами, внесеними згідно з наказом Держмитслужби № 94 від 12.03.2020), є основним завданням Київської митниці Держмитслужби.
Окрім цього, службових осіб відділу митного оформлення № 1 митного поста «Київ-столичний» Київської митниці Держмитслужби, 11.06.2020
під особистий підпис ознайомлено (а ОСОБА_7 , як службову особу Дніпровської митниці Держмитслужби) з листом Державної митної служби України № 16-4/16-02-02/7/1302 від 03.06.2020 відповідно до якого, основною підставою для нарахування акцизного податку на нафтопродукти є відповідність таких товарів опису: «Палива рідкі, на основі газойлів (дизпаливо), менш як 85 об.% яких, включаючи витрати, переганяється при температурі 350°С (за методом ISO 3405, еквівалентним методу ASTM D 86, крім палива пічного, побутового», та наголошено на необхідності приділяти особливу увагу класифікації зазначеної категорії товарів, які імпортуються без маркування в автомобільних цистернах, з метою унеможливлення імпорту газойлів, зокрема дизельного палива без сплати митного податку.
Відповідно до посадової інструкції головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Київ-столичний» Київської митниці Держмитслужби, а саме п. 2, метою посади є реалізація основних завдань та функцій митного поста, відділу в межах компетенції та встановлений спосіб при здійсненні митного контролю та виконанні митних формальностей щодо товарів і транспортних засобів, які переміщуються через митний кордон України.
Разом з цим, відповідно до абз. 4 п.п. 4 п. 3 Посадової інструкції головний державний інспектор здійснює контроль правильності класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності, поданих до митного оформлення та після завершення процедур їх митного контролю та митного оформлення. В межах компетенції приймає рішення про визначення коду товару відповідно до частини четвертої
статті 69 Митного кодексу України, крім складних випадків.
Таким чином, відповідно до посадових обов`язків головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Київ-столичний» Київської митниці Держмитслужби, останнього наділено владними функціями щодо реалізації державної митної політики, які полягали у здійсненні контролю правильності класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності, поданих до митного оформлення та після завершення процедур їх митного контролю та митного оформлення, як співробітника органу виконавчої влади, який здійснює функції представника влади та відповідно до примітки ст. 364 КК України є службовою особою.
Однак, ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 нехтуючи вищезазначеними нормами законодавства, чинного на момент вчинення злочину, а також нівелюючи основні засади діяльності Державної митної служби України, будучи представниками державного органу виконавчої влади та відповідно до своїх функціональних обов`язків наділені компетенцією на виконання митних формальностей при здійсненні митного контролю та контролем правильності класифікації задекларованих товарів, скоїли злочин у сфері службової діяльності за наступних обставин.
Так, ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , будучи службовими особами органу виконавчої влади, використовуючи службове становище всупереч інтересам служби, в період вересня-листопаду 2020 року, перебуваючи на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Столичний» («Київ-столичний» до 02.11.2020) Київської митниці Держмитслужби, знаходячись на своєму робочому місці, здійснюючи контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, поданої до митного оформлення 47 митних декларацій, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою одержання неправомірної вигоди, в інтересах третьої особи, свідомо, в порушення вимог статті 69 МК України, в частині правильності класифікації товарів, в порушення вимог абз. 4 п.п. 4 п. 3 Посадової інструкції від 02.11.2020, абз. 3 п. 3 розділу I, пунктів 1-4 розділу III Порядку № 650, абзацами 1-5 розділу XI Порядку № 684, статті 336 Митного кодексу України, Правил 1, 3 Основних правил інтерпретації класифікації товарів, підтвердили правомірність визначення коду товару 2710 19 91 00
згідно УКТ ЗЕД, шляхом проставлення відповідної відмітки в розділі «митні процедури» АСМО.
Внаслідок вказаних протиправних дій ОСОБА_5 що виразилися у зловживанні своїм службовим становищем, державі спричинено збитки у вигляді ненадходження до Державного бюджету України акцизного податку та податку на додану вартість на загальну суму 256 605 грн.
Внаслідок вказаних протиправних дій ОСОБА_6 що виразилися у зловживанні своїм службовим становищем, державі спричинено збитки у вигляді ненадходження до Державного бюджету України акцизного податку та податку на додану вартість на загальну суму 1 541 443, 24 грн.
Внаслідок вказаних протиправних дій ОСОБА_4 що виразилися у зловживанні своїм службовим становищем, державі спричинено збитки у вигляді ненадходження до Державного бюджету України акцизного податку та податку на додану вартість на загальну суму 3 598 414, 01 грн.
Внаслідок вказаних протиправних дій ОСОБА_7 що виразилися у зловживанні своїм службовим становищем, державі спричинено збитки у вигляді ненадходження до Державного бюджету України акцизного податку та податку на додану вартість на загальну суму 6 670 074,01 грн.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними відповідно до вимог кримінального процесуального кодексу України у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами, зокрема:
- лист Державної митної служби України № 16-4/16-02-02/7/1302 від 03.06.2020;
- лист Державної митної служби України № 15/15-04-03/8.7/17 від 10.03.2021;
- лист Державної митної служби України № 08-4/15-04/8.14/4322 від 22.04.2021;
- листа Київської митниці Держмитслужби № 7.8-5/15/8/10538 від 27.05.2021;
- протоколами допитів свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ; ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 ;
- протоколом обшуку приміщення відділу митного оформлення № 1 митного поста «Столичний» Київської митниці Держмитслужби 02.02.2021;
- висновками експертів Черкаського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України № 671/763/21-23 від 03.06.2021, № 672/764/21-23 від 03.06.2021, № 673/785/21-23 від 07.06.2021 № 825/851/21-23 від 18.06.2021, № 823/897-903/21-23 від 29.06.2021, № 824/1062-1064/21-23 від 27.07.2021, № 826/1047/21-23 від 27.07.2021;
- іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.
Трьох місячний строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002465 від 02.12.2020 закінчується 16.09.2021 (строк продовжено до трьох місяців постановою Першого заступника Генерального прокурора від 13.08.2021), однак закінчити розслідування до вказаного строку не виявляється можливим, оскільки внаслідок особливої складності кримінального провадження не завершено проведення ряду слідчих (розшукових) та процесуальних дій, проведення та завершення яких потребує додаткового часу, а саме, необхідно:
- отримати висновок експерта за результатами проведення комплексної судової експертизи нафтопродуктів і пально-мастильних матеріалів, судової товарознавчої експертизи;
- встановити місцезнаходження та допитати решту водіїв, які здійснювали перевезення товарів за митними деклараціями, поданими до оформлення
ПП «АЗС ОНЛАЙН»;
- отримати тимчасовий доступ до речей і документів, що перебувають у володінні ПП «ТРАНС ПЕТРОЛЬ», службовими особами якого здійснюється підготовка зазначених матеріалів, провести аналіз вилученої інформації;
- провести детальний аналіз та огляд інформації, вилученої в операторів мобільного зв`язку, з метою встановлення обставин перевезення товару та контактів водіїв зі службовими особами Київської митниці Держмитслужби;
- надати оцінки дій інших осіб, які можуть бути причетні до вчинення кримінального правопорушення;
- зібрати характеризуючу інформацію щодо підозрюваних осіб;
- ознайомити підозрюваних з матеріалами кримінального провадження у відповідності до вимог ст. 290 КПК України;
- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, звернутись з ним до суду;
- виконати інші слідчі та розшукові дії, в яких виникне необхідність під час досудового розслідування, з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, виявлення як тих обставин, які викривають, так і тих, що виправдовують підозрюваних.
Найкоротшим строком необхідним для виконання процесуальних та слідчих дій, а саме:
- отримати висновок експерта за результатами проведення комплексної судової експертизи нафтопродуктів і пально-мастильних матеріалів, судової товарознавчої експертизи;
- встановити місцезнаходження та допитати решту водіїв, які здійснювали перевезення товарів за митними деклараціями, поданими до оформлення
ПП «АЗС ОНЛАЙН»;
- отримати тимчасовий доступ до речей і документів, що перебувають у володінні ПП «ТРАНС ПЕТРОЛЬ», службовими особами якого здійснюється підготовка зазначених матеріалів, провести аналіз вилученої інформації;
- провести детальний аналіз та огляд інформації, вилученої в операторів мобільного зв`язку, з метою встановлення обставин перевезення товару та контактів водіїв зі службовими особами Київської митниці Держмитслужби;
- надати оцінки дій інших осіб, які можуть бути причетні до вчинення кримінального правопорушення;
- зібрати характеризуючу інформацію щодо підозрюваних осіб;
- ознайомити підозрюваних з матеріалами кримінального провадження у відповідності до вимог ст. 290 КПК України;
- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, звернутись з ним до суду;
- виконати інші слідчі та розшукові дії, в яких виникне необхідність під час досудового розслідування, з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, виявлення як тих обставин, які викривають, так і тих, що виправдовують підозрюваних.
Для виконання вказаних слідчих (розшукових) та процесуальних дій, які необхідні для закінчення досудового розслідування у даному провадженні, необхідний строк не менше шести місяців, тобто до 16.12.2021.
Вказані слідчі та процесуальні дії не могли бути виконані раніше з об`єктивних причин, пов`язаних із значною тривалістю судових експертиз та особливою складністю кримінального провадження.
Результати вказаних слідчих (розшукових) та процесуальних дій мають суттєве значення для досудового розслідування та подальшого судового розгляду, оскільки з них буде отримано відомості, які будуть використані як доказ факту та обставин, що підлягають встановленню під час кримінального провадження.
Викладені в клопотанні слідчі та процесуальні дії, виконання яких планується, є важливими для встановлення обставин, які підлягають доказуванню, та звернення прокурора до суду з обвинувальним актом.
Відповідно до ч. 4 ст. 38 КПК України, орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.
Згідно ст. 294 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 2 абзацу третього частини першої статті 219 цього Кодексу, він може бути продовжений в межах строків, встановлених пунктами 2 та 3 частини другої статті 219 цього Кодексу: 1) до трьох місяців керівником місцевої прокуратури, заступником Генерального прокурора; 2) до шести місяців слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з керівником регіональної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступниками Генерального прокурора; 3) до дванадцяти місяців слідчим суддею, за клопотанням слідчого, погодженим з Генеральним прокурором чи його заступниками.
Згідно ст.295-1 КПК України, слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру у разі його протиправності та необґрунтованості. Крім підстав, передбачених частиною четвертою цієї статті, слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру, якщо слідчий не доведе, що додатковий строк необхідний для отримання доказів, які можуть бути використані під час судового розгляду, або для проведення чи завершення проведення експертизи, за умови що ці дії не могли бути здійснені чи завершені раніше з об`єктивних причин, а також якщо досліджені під час вирішення цього питання обставини свідчать про відсутність достатніх підстав вважати, що сталася подія кримінального правопорушення, яка дала підстави для повідомлення про підозру, та/або підозрюваний причетний до цієї події кримінального правопорушення.
У судовому засіданні слідчий просив клопотання задовольнити, з викладених у ньому підстав.
Підозрювані та їх захисники у судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечували.
Слідчий суддя, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, приходить до наступного.
Слідчий суддя приймає до уваги п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» в якому зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.
За викладених обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що дії сторони обвинувачення при здійсненні досудового розслідування кримінального № 0002465 від 02.12.2020 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364 КК України та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 362, ч. 2 ст. 364 КК України, спрямовані на забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, що відповідає завданню кримінального провадження.
При вирішенні питання щодо продовження строку досудового розслідування кримінального провадження, слідчий суддя враховує складність провадження, зазначені у клопотанні обставини мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та наявна об`єктивна необхідність у продовженні строку досудового розслідування (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
З огляду на викладене, клопотання слід задовольнити, а строк досудового розслідування кримінального провадження необхідно продовжити до шести місяців.
Керуючись ст.ст. 2, 22, 28, 294, 295-1 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.
Продовжити до шести місяців, тобто до 16.12.2021 р., строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002465 від 02.12.2020 р.
Ухвала оскарженню не підлягає
Слідчий суддя ОСОБА_1