Справа № 674/847/21
Провадження № 1-кп/674/85/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2021 року м. Дунаївці

Дунаєвецький районний суд Хмельницької області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
учасників кримінального провадження
прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Дунаївці клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження №0000427, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.06.2021 відносно ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України, у зв`язку із звільненням від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дунаєвецького районного суду Хмельницької області суду знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000427 від 17.06.2021 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.
В судовому засіданні захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 надала письмове клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження на підставі ст.45 КК України . Вказане клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_4 вчинив кримінальний проступок вперше, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, вину визнав повністю, щиро кається, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, за місцем проживання характеризується позитивно.
Обвинувачений у судовому засіданні підтримав позицію захисника, просив суд задовольнити клопотання, пояснив суду, що визнає вину у вчинені кримінального правопорушення, щиро кається, оскільки розуміє, що вчинив кримінально каране діяння, запевнив, що аналогічного не повториться.
Прокурор в судовому засіданні щодо задоволення клопотання захисника поклалась на думку суду, проте вказала про те, що обвинувачений в судовому засіданні не підтвердив щирого каяття, не висловив щирого жалю щодо скоєного, оскільки до такого каяття його спонукала можлива кримінальна відповідальність за вчинене.
Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, роз`яснивши обвинуваченому ОСОБА_4 суть обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави, суд доходить до наступного висновку.
ОСОБА_4 , раніше не судимий, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, тобто незаконному придбанні, виготовленні та зберіганні наркотичних засобів (особливо небезпечного наркотичного засобу канабісу), без мети збуту.
Кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 309 КК України, згідно ст. 12 КК України - є проступком.
Відповідно до ч. 1 ст. 285 КПК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Згідно ст. 45 КК України зазначено, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Отже, за змістом ст. 45 КК України передумовою звільнення особи від кримінальної відповідальності є вчинення особою вперше кримінального проступку або необережного нетяжкого злочину, крім корупційних кримінальних правопорушень.
Підставами звільнення особи від кримінальної відповідальності за цією статтею є дійове каяття.
Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення кримінального правопорушення особа: 1) щиро покаялася; 2) активно сприяла у розкритті кримінального правопорушення; 3) повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду.
Відповідно до роз`яснень, наведених у п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23 грудня 2005 року «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності заст. 45 КК.
Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася, а також осуд своєї поведінки. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного кримінального суду у справі № 520/16394/16-к від 27.04.2021. Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи. Сам по собі факт визнання обвинуваченим вини і надання ним показів під час досудового розслідування, не можуть слугувати доказом в щирості розкаяння.
Як вбачається за змісту обвинувального акту, обвинувачений не сприяв розкриттю кримінального правопорушення, оскільки факт проступку було виявлено під час проведення санкціонованого обшуку, під час якого отримано докази на підтвердження його вини, тобто жодних активних дій для розкриття злочину він не вчиняв. У поданому клопотанні не міститься фактів щодо того, яку саме допомогу обвинувачений надав органам досудового розслідування, які невідомі їм обставини він допоміг встановити.

Крім того, в ході опитування під час судового розгляду обвинувачений не висловий щирого жалю щодо скоєного, вказав, що кається, оскільки знає, що вчинив кримінальне правопорушення, осуду щодо вчиненого не висловив. Збитки та шкода вчиненням цього кримінального правопорушення нікому не завдані.
Аналіз наведених обставин та положень закону дозволяє суду зробити висновок про відсутність підстав для задоволення клопотання захисника про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про необхідність відмови у вказаному клопотанні захисника.
Керуючись ст. 286, 288 КПК України, ст.12,45, ч.1 ст. 309 КК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України №12 від 23.12.2005 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», суд-
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання захисника - адвоката ОСОБА_5 про звільнення на підставі ст. 45 КК України обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності, що передбачена ч. 1 ст. 309 КК України та закриття провадження у справі.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення у справі.

Суддя ОСОБА_1