Провадження № 1-кс/947/991/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.02.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про повернення тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження №0001157 від 19.08.2021 року, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про повернення тимчасово вилученого майна, а саме мобільного телефону марки IPHONE PRO MAX 12 IMEL: НОМЕР_1 .

Адвокат ОСОБА_3 та прокурор у судове засідання не з`явились, про дату та час розгляду клопотання були повідомлені.

Від прокурора надійшла заява про розгляд клопотання без його участі. Відповідно до заяви, прокурор заперечував проти задоволення клопотання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Статтею 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна.

Таким чином, власник майна чи його представник має право подати до суду клопотання про скасування арешту майна, якщо в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, або звернутися до суду зі скаргою на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора щодо неповернення тимчасово вилученого майна.

Разом з тим, адвокатом ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , подано клопотання про повернення тимчасово вилученого майна, а не скарга, також не ставиться питання про скасування арешту майна, що не відповідає вимогам КПК України та виходить за межі повноважень слідчого судді.

Крім того, слід зазначити, що ухвалою слідчого судді від 31.01.2022 року було відмовлено у задоволенні клопотання сторони обвинувачення про накладення арешту на майно, зокрема, на мобільний телефон марки IPHONE PRO MAX 12 IMEL: НОМЕР_1 .

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що подане клопотання задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 26, 174, 303, 309 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про повернення тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження №0001157 від 19.08.2021 року відмовити.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1