Провадження № 1-кс/761/7362/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 квітня 2021 року місто Київ
Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
заявника ОСОБА_3 ,
особа, відносно якої внесено заставу, ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду скаргу адвоката ОСОБА_3 , який дії в інтересах ОСОБА_4 , про повернення суми застави, сплаченої у кримінальному провадженні №0000309, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.09.2016, за ознаками вчинення криміннального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду міста Києва 29.03.2021 (вх.№30367) звернувся адвокат ОСОБА_3 , який дії в інтересах ОСОБА_4 , про повернення суми застави, сплаченої у кримінальному провадженні №0000309, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.09.2016, за ознаками вчинення криміннального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

В обґрунтування заяви посилається на те, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області проводилося досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000309, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.09.2016, за ознаками вчинення криміннального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.
Зазначає, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.07.2016 підозрюваному ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави із покладенням на підозрюваного низки обов`язків у випадку внесення застави у розмірі 50 розмірів мінімальної заробітної плати.
Строк дії ухвали визначено до 30.07.2016 включно. При цьому, заставодавець ОСОБА_5 на виконання умов вказаної ухвали та на строк її дії внесла вказані грошові кошти на спеціальний рахунок.
Ініціатор клопотання, як на підставу для задоволення клопотання, вказує, що оскільки строк дії вищевказаної ухвали суду припинився, обвинувальний акт у кримнальному провадженні до суду не скеровано, відтак припинилась і дія застосованого даною ухвалою запобіжного заходу застави, яка не була звернута в дохід держави, а тому відповідно до ч.11 ст.181 КПК України підлягає поверненню заставодавцю, оскільки наразі відсутні підстави надалі утримувати і не повертати заставодавцю грошові кошти.
У судовому засіданні захисник та особа, відносно якої внесено заставу, підтримали вказане клопотання з викладених в ньому підстав, просили його задовольнити. При цьому, ОСОБА_4 зазначив, що вказані кошти йому вкрай необхідні, так як його дружина вагітна та має найближчим часом має народжувати.
Прокурор та слідчий у судові засідання неодноразово не з`являлись, про час, дату та місце судового засідання повідомлені вчасно та належним чином, про причини неявки слідчого суддю не повідомили, матеріали кримінального провадження на запит суду не надали.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Так, слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області проводилося досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000309, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.09.2016, за ознаками вчинення криміннального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.07.2016 підозрюваному ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави із покладенням на підозрюваного низки обов`язків у випадку внесення застави у розмірі 50 розмірів мінімальної заробітної плати.
Заставодавець ОСОБА_5 , на виконання умов вказаної ухвали та на строк її дії, внесла вказані грошові кошти на спеціальний рахунок, що підтверджується копією квитанції №0.0.576934404.2 від 01.07.2016.
Слідчим суддею надсилались запити щодо надання інформації про стадію кримінального провадження №0000309, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.09.2016, за ознаками вчинення криміннального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, відносно ОСОБА_4 , водночас жодних відповідей не отримано.

Згдно інформації Шевченківського районого суду міста Києва обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 до суду не надходив.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.
Застава, як один з видів запобіжних заходів, полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) (ч. 1, 2 ст. 182 КПК України).
Загальні обов`язки, які покладаються на підозрюваного, встановлює ч.7 ст.42 КПК України. Підозрюваний, обвинувачений зобов`язаний: 1) прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; 2) виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 3) підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; 4) надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді.
Запобіжні заходи, у тому числі застава, застосовуються для забезпечення виконання підозрюваним певних обов`язків: як тих, що визначені ухвалою слідчого судді відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, так і тих, що передбачені безпосередньо пунктами 1, 3, 4 ч. 7 ст. 42 КПК України.
Визначені в ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки можуть бути застосовані додатково до обраного щодо підозрюваного запобіжного заходу, який не пов`язаний із триманням під вартою. Обов`язки підозрюваного, передбачені в ч.7 ст.42 КПК України, покладаються на нього процесуальним законом і діють з часу набуття особою статусу підозрюваного, незалежно від застосування запобіжного заходу.
Із викладеного слідує, що застава згідно ст.182 КПК України застосовується з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, - проте не лише визначених у ст.194 КПК України і покладених на нього ухвалою слідчого судді або суду, а і тих, які перелічені у ч.7 ст.42 КПК України.
Приписами частини 7 ст.194 КПК України визначено, що обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців. І в разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.
Правилами ч. 11 ст. 182 КПК України встановлено підстави і умови повернення застави. Вона повертається заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу, якщо не була звернена в дохід держави.
Аналіз положень ст.ст. 182, 194, 196, 197, 199, 181, 203 КПК України в їх системному взаємозв`язку дає підстави для висновку, що лише запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою і домашнього арешту, а також перелічені в ч. 5 ст. 194 КПК України обмеження, діють певний, визначений ухвалою слідчого судді (суду) строк, а інші запобіжні заходи, в тому числі застава, обмеженого строку дії не мають і діють до їх скасування, зміни, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження.
Отже, навідь закінчення строку дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що були покладені на підозрюваного відповідною ухвалою слідчого судді, не припиняє сам запобіжний захід заставу та не є законною підставою для повернення суми застави заставодавцю.
У вказаному кримінальному провадженні підозрюваний ОСОБА_4 є таким, щодо якого застосований запобіжний захід у вигляді застави на підставі ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 01.06.2016 і дія якої в цій частині не припинено, оскільки дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначено вказаною ухвалою в строк до 30.07.2016 включно, а не дію запобіжного заходу у виді застави, яка відповідно до положень КПК не має конкретно визначеного строку дії.
У даному випадку слід зазначити про відсудність доказів про зміну чи скасування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді застави, або що кримінальне провадження закрите.
Крім того, відповідно до п.14 ч.1 ст.368 КПК України ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити зокрема питання щодо того, як вчинити із заходами забезпечення кримінального провадження.
Аналізуючи положення статті 182 КПК України також можна зробити висновок про те, що з питанням про повернення застави має право звернутися особа, яка її внесла.
Із матеріалів клопотання вбачається, що застава сплачена ОСОБА_5 , однак з клопотанням про повернення застави звернувся адвокат, який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 . Доказів на підтвердження того, що адвокат ОСОБА_3 уповноважений діяти від імені ОСОБА_5 слідчому судді не надано.
З огялду на встановлені обставини, відсутні правові підстави для задоволення клопотання про повернення застави.
Керуючись частиною другою статті 376, статтями 2, 7, 182, 194, 203, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який дії в інтересах ОСОБА_4 , про повернення суми застави, сплачної у кримінальному провадженні №0000309, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.09.2016, за ознаками вчинення криміннального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1