печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000693 ОСОБА_4 ,-

В С Т А Н О В И В :

12.07.2021 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000693 ОСОБА_4 .

15.07.2021 адвокат ОСОБА_3 подав заяву про залишення без розгляду вказаного клопотання.

Учасники провадження в судове засідання не з`явилися, про місце і час розгляду клопотання повідомлені належним чином.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим провести розгляд клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
У відповідності до положень ст. 201 КПК України, підозрюваному, обвинуваченому, до якого застосовано запобіжний захід, його захиснику гарантується право на звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Одночасно частиною 5 статті 201 КПК України передбачено, право слідчого судді залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.
Враховуючи викладені обставини, оскільки на час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, вимоги клопотання заявник не підтримує та просить залишити вимоги без розгляду, а також враховуючи ту обставину, що подання клопотання про скасування арешту майна є суб`єктивним правом, підстави для реалізації якого виникають за наявності певних юридичних фактів, то як наслідок і залишення клопотання без розгляду за ініціативою заявника, є його суб`єктивним правом.

Наряду з вказаним, враховуючи, що судовий розгляд даного клопотання уже призначений, а законодавцем не передбачено залишення без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу за ініціативою заявника, приходжу до переконання, що його вимоги слід залишити без задоволення.

Керуючись положеннями ст. ст. 22, 26, 201 КПК України,-

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000693 ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1