Справа 688/579/21
№ 1-кс/688/227/21
Ухвала

02 березня 2021 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Шепетівського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Шепетівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та проживаючого без реєстрації в АДРЕСА_1 , громадянина України, неодруженого, не працючого, судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.186 КК України,

встановив:

02 березня 2021 року старший слідчий відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Шепетівського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області із клопотанням, яке погоджене з прокурором Шепетівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.186 КК України, оскільки останній, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може залишити місце проживання, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків, які є жителями с.Пліщин Шепетівського району, з метою зміни їх показань в сторону покращення свого становища, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_5 , будучи судимим за вироком Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 22.02.2017 року за ч.2 ст.187 КК України до 3-ох років позбавлення волі з конфіскацією усього належного йому майна, крім житла, звільнившись 16.01.2020 року з місць позбавлення волі по відбуттю строку покарання, на шлях виправлення не став, маючи не зняту та не погашену судимість, повторно вчинив умисний злочин проти власності відносно потерпілого ОСОБА_7 за наступних обставин.

Так, 01 березня 2021 року близько 09:30 год. ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись на території приватного підприємства «Магніт Ресурс» по вул. Економічна, 28/А, в м. Шепетівка, керуючись корисливим мотивом, з метою незаконного особистого збагачення, умисно, повторно відкрито, заволодів мобільним телефоном марки та моделі «Xiaomi Redmi 7», з сімкартою оператора мобільного зв`язку ТОВ «лайфселл» № НОМЕР_1 , та чохлом - книжечкою золотистого кольору, належними ОСОБА_7 , чим завдав останньому майнової шкоди на суму 1920 грн.
01 березня 2021 року внесено відомості до ЄРДР № 00000029 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

01 березня 2021 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

02 березня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом проведення огляду місця події; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом слідчого експерименту проведеним із потерпілим ОСОБА_7 із застосуванням відеозапису; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом слідчого експерименту проведеним із свідком ОСОБА_8 із застосуванням відеозапису; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом огляду речового доказу мобільного телефону та іншими узгодженими між собою матеріалами кримінального провадження.

Під час досудового розслідування, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчиняти інші злочини, незаконно впливати на потерпілого та свідків або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, виникла необхідність у застосуванні до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Наявність вказаних ризиків підтверджується матеріалами досудового розслідування, а також тим, що у ОСОБА_5 не має стійких соціальних зв`язків, постійного місця роботи та легальних джерел для існування, раніше судимий, на шлях виправлення не став, повторно вчинив новий умисний злочин проти власності.

При цьому, відповідно до ст.178 КПК України, слід взяти до уваги наявність в розпорядженні органу досудового розслідування вагомих доказів про вчинення ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, та те, що у разі визнання його винуватим у його вчиненні, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.

Не виключається, що з метою уникнення вказаного покарання, у випадку незастосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ОСОБА_5 може покинути місце проживання, переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання про обрання запобіжного заходу підтримали, просили обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник в судовому засіданні просили обрати підозрюваному ОСОБА_5 , більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши учасників провадження та дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою застосовується до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд, відповідно до ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.186 КК України, який є тяжким злочином, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років, раніше судимий і вчинив новий умисний злочин проти власності, не має стійких соціальних зв`язків, постійного місця роботи, з органом досудового розслідування не співпрацює.

При обранні запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що у прокурора та слідчого є докази того, що ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, що підтверджується: протоколом проведення огляду місця події; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом слідчого експерименту проведеним із потерпілим ОСОБА_7 із застосуванням відеозапису; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом слідчого експерименту проведеним із свідком ОСОБА_8 із застосуванням відеозапису; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом огляду речового доказу мобільного телефону та іншими узгодженими між собою матеріалами кримінального провадження.

Вказані обставини свідчать як про виключну злочинну спрямованість підозрюваного, так і про наявність вагомих ризиків переховування від органів досудового розслідування та суду, вчинення інших кримінальних правопорушень, незаконного впливу на потерпілого та свідків, які є мешканцями с.Пліщин Шепетівського району з метою зміни їх показань в сторону покращення свого становища, та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року, суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів; а у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року суд вказав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Наведенні обставини, на переконання слідчого судді, є необхідними елементами, що визначають потребу в обмеженні права на особисту свободу підозрюваного ОСОБА_5 , шляхом обрання останньому найсуворішого виду запобіжного заходу, оскільки лише такий вид запобіжного заходу в повній мірі забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та зможе запобігти спробам будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Твердження підозрюваного та його захисника, що ОСОБА_5 , має постійне місце проживання, позитивно характеризується, не можуть слугувати підставою для обрання останньому менш суворого виду запобіжного заходу та не свідчать про те, що заявлені прокурором ризики не доведені.

На думку слідчого судді вказані обставини свідчать про те, що застосування до ОСОБА_5 , менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та не зможе запобігти зазначеним ризикам, визначеним ст.177 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя знаходить задовольнити клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки для прийняття такого рішення наявні всі підстави, визначені ст.177 КПК України, і тримання ОСОБА_5 , під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується запобіжний захід, передбачений вказаною нормою закону, а також не суперечить практиці Європейського суду з прав людини та вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до вимог ст.183 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважаю за необхідне визначити, розмір застави - в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 68100 грн., яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до вимог ч.ч.1, 2 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.186 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на строк шістдесят днів, тобто по 29 квітня 2021 року включно.

Визначити заставу в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 68100 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
При внесенні зазначеної суми застави ОСОБА_5 звільнити з-під варти.

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в дохід держави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

а) прибувати за першою вимогою до суду, прокуратури, поліції;

б) не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

в) повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання чи роботи;

г) здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала діє по 29 квітня 2021 року включно.

Копію ухвали негайно після її проголошення вручити підозрюваному та направити для виконання в Шепетівський РУП ГУНП в Хмельницькій області.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1