ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/3751/21 Провадження 1-кс/636/781/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.08.2021 місто Чугуїв

Слідчий суддя Чугуївського міського суду Харківської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна
ВСТАНОВИЛА:
Чугуївською ОП Харківської обл. здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) за № 0000300 від 12 серпня 2021 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.
З клопотання прокурора вбачається, що 11.08.2021 до Чугуївського РУП ГУНП у Харківській області о 14.56 год надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 11.08.2021 співробітниками поліції виявлено водійське посвідчення на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке має ознаки підробки.
Під час досудового розслідування встановлено, що 11.08.2021 о 14.52 год інспектори ВРПП Чугуївського РУП ГУНП у Харківській області ОСОБА_5 та ОСОБА_6 при несенні служби в Чугуївському району Харківської області, на 550 км-рі автомобільної дороги Київ-Харків-Довжанський, звернули увагу на автомобіль «Рено Трафік» державний номерний знак НОМЕР_1 , водій якого не виконав вимоги дорожньої розмітки 1.1 «Суцільна лінія», та зупинили його. Водій автомобіля гр. ОСОБА_4 пред`явив посвідчення водія НОМЕР_2 категорії В, С, D ТСЦ6341, у дійсності якого у працівників поліції виник сумнів, оскільки колір голограми «Україна» не змінюється при зміні кута повороту, а також посвідчення водія не значиться в базі «НАІС Україна» при перевірці.
11.08.2021 у період часу з 15.20 год по 15.40 год у ході проведення огляду місця події з метою відшукання та вилучення предметів і знарядь, які могли б свідчити про причетність ОСОБА_4 до скоєння вищевказаного кримінального правопорушення, у присутності двох понятих виявлено та вилучено водійське посвідчення на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , НОМЕР_2 , дата видачі 11.01.2021 дійсне до 11.01.2023.
Вилучене посвідчення могло зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, є предметом злочину та може стати важливим доказом у кримінальному провадженні. Для здійснення детального дослідження вилученого майна, у тому числі проведення судових експертиз, забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, запобігання ризикам приховування, пошкодження, псування, знищення та відчуження речових доказів, які об`єктивно існують у разі незастосування арешту майна, прокурор просив клопотання задовольнити.
До початку проведення судового засідання прокурор подав заяву, у якій просив суд розглядати справу без його участі, клопотання підтримав.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до нього матеріали встановила такі обставини.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України установлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до змісту частин 2, 4 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчий суддя вважає, що прокурор довів підставу накладення арешту, яка полягає у необхідності збереження речових доказів, наявність достатніх підстав вважати, що вилучене посвідчення зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, є його предметом.
На підставі викладеного слідчий суддя вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує правову підставу для арешту майна, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність вагомих ризиків його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та вважає, що арешт указаного предмета не призведе до порушення інтересів інших осіб.
Керуючись ст. ст. 170, 172, 173,175, 309, 310, 369-372, 376, 392, 532 КПК України
ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання прокурора Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на водійське посвідчення на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , НОМЕР_2 , дата видачі 11.01.2021, дійсне до 11.01.2023, яке поміщене до паперового конверту та опечатане з відповідними пояснювальними надписами та підписами понятих.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала прокурора судді не набрала законної сили.

Слідчий суддя ОСОБА_1