Справа №639/3738/21
Провадження №1-кс/639/1059/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 червня 2021 року м. Харків
Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові дізнавача СД ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000223 від 02.06.2021 року, -
В С Т А Н О В И В:
04.06.2021 року на адресу суду надійшло клопотання дізнавача СД ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, а саме: мобільного телефону Redmi Note 9s» imei: НОМЕР_1 без комплектуючих пристроїв та документів.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 18.05.2021 року, невстановлена особа шляхом вільного доступу, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , таємно заволоділа мобільним телефоном Redmi Note 9S, який належить ОСОБА_5 ..
В ході проведення перевірки за вказаним фактом було встановлено, що мобільним телефоном, який на праві приватної власності належить ОСОБА_5 наразі користується гр. ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 .
02.06.2021 року ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомила, що має при собі мобільний телефон та бажає добровільно видати його, також надала письмове пояснення про його походження в неї.
02.06.2021 року в період часу з 16 год. 00 хв. до 16 год. 15 хв. дізнавачем було проведено огляд за адресою: м. Харків, пр. Любові Малої, 45 гр. та встановлено, що вказаний мобільний телефон є телефоном «Redmi Note 9s» imei: НОМЕР_1 , в ході проведення огляду гр. ОСОБА_6 добровільно видала вказаний мобільний телефон.
З огляду на викладене у органу досудового розслідування виникла необхідність у проведенні слідчих (розшукових) та процесуальних дії з вилученим майном, а саме мобільним телефоном «Redmi Note 9s» imei: НОМЕР_1 .
Власником вилученого майна являється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , проте воно має бути використано для проведення подальших слідчих (розшукових) дій, і має значення для подальшого встановлення кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення, а також містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
На теперішній час триває проведення слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Відсутність рішення про накладення арешту на вилучене майно унеможливлює належне проведення слідчих (розшукових) дій з таким майном.
У зв`язку із цим, з метою встановлення обставин вчинення кримінально протиправних дій, а також особи, причетної до їх вчинення, а також безпосереднього збереження майна, є явні підстави для накладення арешту на нього, так як повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначених предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, тому з метою збереження речових доказів дізнавач приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вищезазначене майно.
Враховуючи вищевикладене, з метою повного, об`єктивного та всебічного встановлення всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також осіб причетних до вчинення кримінального правопорушення, збереження в якості речових доказів вищевказаного майна є необхідність в його арешті.
Завданням арешту вищевказаного майна є запобігання можливості третім особам приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, передачі, відчуження, з метою ухилення від кримінальної відповідальності.
Відтак, повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, встановлення усього кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення.
Тому звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що вказано у ст. 170 КПК України.
У судовому засіданні прокурор підтримав вимоги клопотання, посилаючись на наявність правових підстав для арешту зазначеного майна.
Власник майна повідомлявся про час та місце розгляду справи належним чином, до судового засідання не з*явився, з клопотаннями про відкладання розгляду справи не звертався, звернулася до суду із заявою в якій просить розглядати справу за її відсутності.
Слідчий суддя, вислухавши думку прокурора, вивчивши документи та надані до суду матеріали в їх сукупності, приходить до наступних висновків.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.
Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК України).
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.
Постановою дізнавача від 02.06.2021 вищевказаний мобільний телефон визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000223 від 02.06.2021 року.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що слідчим у поданому клопотанні доведено, що вилучене майно, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, також має значення речових доказів по кримінальному провадженню, у звязку з чим клопотання слідчого про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання дізнавача СД ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000223 від 02.06.2021 року - задовольнити.
Накласти арешт на мобільний телефон Redmi Note 9s» imei: НОМЕР_1 без комплектуючих пристроїв та документів, шляхом заборони користування, володіння, розпорядження та відчуження, який вилучено 02.06.2021 року під час огляду місця події за адресою: м. Харків, пр. Любові Малої, 45.
Визначити місцем зберігання вилученого майна камеру схову ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, розташований за адресою: м. Харків, просп. Любові Малої, 45, та після проведення необхідних слідчих (розшукових) дій повернути його власнику, яким є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , попередивши її про відповідальність за ст.388 КК України.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1