ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/529/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" квітня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

потерпілих ОСОБА_6 ,

представників потерпілих ОСОБА_7 ,

захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11

обвинуваченого ОСОБА_12 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0009824 за обвинуваченням ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Дарницьким районним судом м. Києва проводиться судовий розгляд вказаного кримінального провадження.

На стадії судових дебатів захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_13 подано заяву про відвід судді, що входить в колегію суддів ОСОБА_3 , яка мотивована тим, що останній чинив психологічний тиск на потерпілого ОСОБА_14 під час допиту, що свідчить про упередженість судді.

Захисники ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та обвинувачений ОСОБА_12 у вирішенні вказаного питання покладались на розсуд суду.

Прокурор, потерпіла та представник потерпілих проти задоволення вказаної заяви категорично заперечували, вважаючи заявлені підстави для відводу необґрунтованими, а також просили врахувати, що відвід подано на стадії дебатів.
Вислухавши думку учасників судового провадження, перевіривши матеріали заяви про відвід та матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 80 КПК України заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.
При цьому учасникам судового провадження було роз`яснено право відводу в тому числі і суддів. Разом з тим будь-які заяви про відвід, зокрема і судді ОСОБА_3 , не подавались.

Крім того, як вбачається із заяви про відвід обставини, які на думку захисника викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_3 , стали відомі 14.07.2020 року.

За таких обставин суд приходить до висновку про недотримання захиником визначеного кримінальним процесуальним законом порядку заявлення відводу.

Також, положеннями п. 4 частини 1 статті 75 КПК України передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах «П`єрсак проти Белгії; «Де Куббер проти Бельгії»). Об`єктивний критерій безсторонності полягає в тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність судді. Стосовно об`єктивної неупередженості у справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Відповідно до висновків у справі «Білуха проти України» при вирішенні питання про те, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (див. рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії», рішення у справі «Ферантелі та Сантанжело проти Італії»).
Будь-яких відомостей, які би стосувались необхідності перевірки неупередженості судді ОСОБА_3 за об`єктивним критерієм, у заяві про відвід наведено не було.

Суб`єктивний критерій безсторонності полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України).

У заяві про відвід не наведено жодних фактів, які б доводили, що суддя ОСОБА_3 особисто зацікавлений у ході справи, не зазначено будь-яких його прихильностей чи уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. Не встановлено таких обставин і судом при розгляді заяви. Так, суддя, що входить до складу колегії, має право ставити питання потерпілому. Твердження про те, що поведінка судді свідчить про готування до винесення неправосудного рішення, оцінюється як власне суб`єктивне сприйняття захисником дій судді в ході судового розгляду.

З огляду на викладене суд вважає, що наведені захисником ОСОБА_9 підстави для відводу судді не містять жодних даних, які б змусили сумніватись у неупередженості судді ОСОБА_3 , та підтверджували його певну особисту заінтересованість у кримінальному провадженні, певні прихильності, уподобання стосовно однієї з сторін у кримінальному провадженні, тобто свідчили про його небезсторонність.
Враховуючи викладене суд вважає заяву про відвід необґрунтованою і тому приходить до висновку про відсутність підстав для відводу судді ОСОБА_3 .

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 75-81 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:
В задоволенні заяви захисника ОСОБА_13 про відвід судді колегії суду - ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді