УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , заявника адвоката ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №30001472 про зміну запобіжного заходу та повернення застави, -

в с т а н о в и в :

до Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання, з покладенням на підозрюваного ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, передбачених п.1,3.4,8 ч. 5 ст. 194 КПК, а заставу повернути заставодавцю ОСОБА_7 .

Своє клопотання захисник обґрунтовує тим, що ризики, які існували на час обрання запобіжного заходу і які надавали підстави слідчому судді обирати саме такий запобіжний захід, станом на сьогодні значно зменшились і їх ступінь вірогідності є неспіврозмірним з існуючим запобіжним заходом. За увесь цей час, який пройшов з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, підозрюваний ОСОБА_4 демонструє належну процесуальну поведінку. Крім того, ОСОБА_4 раніше не судимий, має на утриманні 4-х малолітніх дітей та вагітну дружину. Також, відсутність строку дії запобіжного заходу впливає на заставодавця, яка давала свою згоду на винесення власних коштів як заставу виключно з метою дотримання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, які мають строк. Тобто, заставодавець не надавала згоду на внесення власних коштів на безстроковій основі.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 підтримав своє клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав клопотання захисника.

Прокурор ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, та вказував, що ризики, за яких вказаний запобіжний захід було застосовано, продовжують існувати.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, розглянувши клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті (ч. 3 ст. 183 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 11.12.2020 підозрюваному ОСОБА_4 продовжено строк тримання під вартою та одночасно визначено заставу у розмірі 130 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 273 260 гривень, з моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням якої, підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжних захід у вигляді застави з покладенням на останнього відповідних процесуальних обов`язків.

14.12.2020 заставодавець ОСОБА_7 внесла за підозрюваного ОСОБА_4 заставу в розмірі 273 260 гривень, у зв`язку з цим підозрюваний був звільнений з-під варти.

Вирішуючи заявлене захисником клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя виходить з того, що частиною першою статті 201 КПК України передбачено, що підозрюваний, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Кримінальне процесуальне законодавство не визначає підстав зміни запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту, ст. 201 КПК України вказує тільки на те, що до клопотання мають бути додані матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

Зміна запобіжного заходу може полягати у зміні виду запобіжного заходу, скасуванні, зміні або покладенні додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК, чи у зміні способу виконання цих обов`язків.

Слідчий суддя також враховує, що обґрунтованість застосування запобіжного заходу у вигляді застави може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказаний запобіжний захід було застосовано, та у зв`язку з виникненням інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення або скасування, а тривалість в часі запобіжного заходу без врахування обставин справи в конкретному випадку може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

Такими підставами є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу.

Захисник при обґрунтуванні клопотання посилається на те, що підозрюваний ОСОБА_4 раніше не судимий, має на утриманні 4-х малолітніх дітей та вагітну дружину.

Однак, обставини, на які посилається захисник, існували на час обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу та вже були враховані слідчими суддями при постановленні відповідних ухвал.

Належна процесуальна поведінка та відсутність порушень з боку підозрюваного ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків під час досудового розслідування, не свідчить про істотне зменшення ризиків у кримінальному провадження, як про це стверджує сторона захисту, натомість підтверджує, що застосований слідчим суддею вид запобіжного заходу та визначений розмір застави є таким, що достатньою мірою гарантує виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, забезпечує його належну процесуальну поведінку в цьому кримінальному провадженні

Тобто, застава забезпечує дієвість кримінального провадження, що обумовлюється забезпеченням виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Отже, слідчим суддею не встановлено, а стороною захисту не доведено наявності підстав для зміни запобіжного заходу у вигляді застави, застосованого до підозрюваного ОСОБА_4 , у зв`язку з чим клопотання не підлягає задоволенню.

Крім цього, слідчий суддя звертає увагу, що згідно зі ст. 203 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 11 ст. 182 КПК України встановлено підстави і умови повернення застави. Вона повертається заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу, якщо не була звернена в дохід держави.

Окремо, суд звертає увагу на зміст ч. 8 ст. 182 КПК України, відповідно до якої, застава звертається в дохід держави у випадках: 1) невиконання обов`язків заставодавцем; 2) якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки; 3) якщо підозрюваний, обвинувачений порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки.

Таким чином, застава забезпечує добросовісну процесуальну поведінку та виконання обов`язків: 1) заставодавця; 2) підозрюваного, обвинуваченого в частині явки до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (ч. 7 ст. 42 КПК України); 3) підозрюваного, обвинуваченого в частині виконання обов`язків, покладених на нього ухвалою суду при застосуванні запобіжного заходу.

З врахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що заявлене клопотання на час його розгляду не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. 182, 201, 203, 309, 372, 392, 393, 395 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

в задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: