СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4664/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2021 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , представника власників майна - адвоката ОСОБА_4 , розглянувши клопотання прокурора Київської обласної прокуратури у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000155 від 15.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва надійшло вказане клопотання, в якому прокурор просив накласти арешт на майно, яке тимчасово вилучено у ході проведення обшуку 08.06.2021р. за адресою АДРЕСА_1 .
Клопотання обґрунтоване тим, що Слідчим управлінням фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000155 від 15.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 212 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що фізична особа - ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ) перебуваючи на території Київської області, в період 2016-2019 років, в порушення вимог Податкового кодексу України, за попередньою змовою групою осіб, серед яких: ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_4 ), ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_5 ), службові особи ПАТ «Гравіс» () та ТОВ «Девелоперська компанія «Новабудова» (), з метою одержання прибутку без відповідного відображення даних операцій в реєстрах бухгалтерського та податкового обліків, здійснював систематичний продаж нерухомого майна, у тому числі власного, внаслідок чого умисно ухилився від сплати податку на доходи фізичних осіб на суму 74 900 059,02 грн., що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах.
08.06.2021 на виконання ухвали слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_10 , проведено обшук в офісних приміщеннях, за адресою: АДРЕСА_1 , яке у своїй злочинній діяльності використовують ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та службові особи ТОВ «Девелоперська компанія «Новабудова» (), за результатами якого виявлено та вилучено документи фінансово-господарської діяльності, чорнові записи зазначені в ухвалі суду про дозвіл на проведення обшуку.
Окрім того, під час вказаного обшуку виявлені та тимчасово вилучені грошові кошти та ноутбук, які не зазначені в ухвалі суду про проведення обшуку, однак це тимчасово вилучене майно має значення для досудового розслідування, являється доказами у кримінальному провадженні, прямо вказує на протиправні дії осіб, які задіяні в схемі ухилення від сплати податків, може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Так, вищевказані грошові кошти та ноутбук виявлені в ході обшуку мають ознаки таких, що набуті кримінально протиправним шляхом або отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, або містять на собі сліди чи інформацію щодо вчинення кримінального правопорушення, а також враховуючи характер кримінального правопорушення, щодо якого здійснюється досудове розслідування даного провадження, розмір шкоди, виданий державі внаслідок його вчинення, слідчим прийнято рішення про тимчасове вилучення даних грошових коштів та ноутбуку. Тому відповідною постановою слідчого від 09.06.2021р. вказані речі визнані речовими доказами.
Документів, які б підтверджували законні операції з виявленими грошовими коштами, у ході обшуку не надано. Таким чином, є підставі вважати, що вищезазначені грошові кошти - одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, є доходами, одержаними від здійснення протиправної діяльності.
Накладення арешту на грошові кошти та ноутбук, вилучені у ході проведеного обшуку, забезпечить збереження речових доказів.
Крім того, необхідність в арешті грошових коштів та ноутбуку, вилучених у ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , виникла у зв`язку з тим, що до них згідно ст. 96-1 КК України може бути застосована процедура спеціальної конфіскації.
В органу досудового розслідування є підстави вважати, що грошові кошти та ноутбук, вилучені згідно протоколу обшуку від 08.06.2021, можуть бути приховані, відчужені та перетворені особами, причетними до вчинення правопорушення, оскільки прямо свідчать про обставини вчиненого кримінального правопорушення.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Представник власників вилученого майна, а саме: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_9 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 адвокат ОСОБА_4 проти задоволення клопотання прокурора про накладення арешту заперечував. Свою позицію обґрунтував тим, що вилучене майно не має відношення до кримінального правопорушення та було набуто власниками законним шляхом. Власники, які були присутні під час обшуку надавали слідчим пояснення з цього приводу, а також докази походження майна. Вилучений ноутбук «Асус» знаходиться у неробочу стані, про що вказано і в самому протокол обшукуі, та не несе доказової інформації.
Заслухавши думку прокурора та адвоката, дослідивши клопотання та долучені матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
У відповідності до ст. 131 КПК України з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Так, посилаючись у клопотанні на необхідність накладення арешту на вилучене під час обшуку майно, з метою забезпечення збереження цього майна як речового доказу у кримінальному провадженні, прокурор не навів достатніх на цьому етапі досудового розслідування доказів на підтвердження існування правових підстав для арешту вказаного майна саме з цією метою. Так, хоча в цих матеріалах і є постанова слідчого про визнання вищенаведеного майна речовим доказом у кримінальному провадженні, однак з огляду на вказану постанову органу досудового розслідування таке визнання цього майна речовим доказом носить формальний характер, оскільки прокурор не надав до суду будь-яких доказів, що майно набуте саме внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Натомість представником власників майна у судовому засіданні надано докази законного походження грошових коштів, які є їх особистим майном.
Щодо зазначення прокурором у клопотанні про арешт майна з метою можливої спеціальної конфіскації майна, то суд бере до уваги той факт, що в межах кримінального провадження № 0000155 від 15.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_9 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, до них не заявлено цивільного позову.
Враховуючи вищенаведене, беручи до уваги, що прокурором не надано жодного доказу чи обґрунтування наявності ризиків приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі вказаного у клопотанні майна, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання прокурора слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 98, 131, 170-173, 369 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання прокурора Київської обласної прокуратури у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000155 від 15.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, про накладення арешту на майно відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1