Провадження № 1-кп/537/5/2021
Справа № 537/3034/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.07.2021 Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , керівника Полтавської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 , прокурора Полтавської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_4 , захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 , законного представника обвинуваченого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременчуці кримінальне провадження №0000036 від 08.06.2017 за обвинуваченням ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Градизьк, Глобинського району, Полтавської області, громадянина України, з вищою освітою, фізичної особи - підприємця, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України,

встановив:

В провадженні Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області перебуває кримінальне провадження № 0000036 за обвинуваченням ОСОБА_7 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.
В судовому засіданні під час судового розгляду кримінального провадження прокурор заявив клопотання про призначення комплексної судової психолого лінгвістичної експертизи усного мовлення у кримінальному провадженні, поставивши перед експертами такі питання: чи містяться з психологічної точки зору у змісті промов ОСОБА_8 з ОСОБА_7 09.06.2017 ознаки провокаційних дій у ОСОБА_8 у виді натяків, пропозицій, прохань, вимог та фактологічних маніпулятивно спонукальних висловлень?; чи містяться у змісті промов ОСОБА_8 під час його спілкування з ОСОБА_7 09.06.2017 ознаки пропозиції надати йому неправомірну вигоду та прохання у ОСОБА_7 передавати неправомірну вигоду щомісяця? При вирішенні питання про призначення експертизи просив суд врахувати рішення Вищого антикорупційного суду по справі №554/5163/17, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України та думку доктора юридичних наук Федора Навроцького, який не погоджується з новелою КПК України щодо заборони проведення експертизи права. Вказав, що вказані питання, які ним ставляться на вирішення, не містять питань права, а містять психологічні, лінгвістичні питання.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора, оскільки підстави для проведення експертизи відсутні, так як питання, які ставить на вирішення прокурор є саме питаннями права. Також вказав, що документи на підставі, яких прокурор просить провести експертизу не є доказами, оскільки не були відкриті стороні захисту в порядку ст. 290 КПК України.
Вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.
За змістом ч.1-2, 6 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. При цьому суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Згідно ст. 350 КПК України клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала. Відмова в задоволенні клопотання не перешкоджає його повторному заявленню з інших підстав.
Так, з клопотання прокурора вбачається, що останній просить провести психолого лінгвістичну експертизу, на вирішення якої поставити такі питання: чи містяться з психологічної точки зору у змісті промов ОСОБА_8 з ОСОБА_7 09.06.2017 ознаки провокаційних дій у ОСОБА_8 у виді натяків, пропозицій, прохань, вимог та фактологічних маніпулятивно спонукальних висловлень?, чи містяться у змісті промов ОСОБА_8 під час його спілкування з ОСОБА_7 09.06.2017 ознаки пропозиції надати йому неправомірну вигоду та прохання у ОСОБА_7 передавати неправомірну вигоду щомісяця? Для дослідження експертам надати протокол про результати проведення аудіо-, відео контролю особи від 09.06.2017 із додатками до нього матеріальними носіями секретної інформації (флеш-накопичувачами) №№ 316т, 317т.
Однак, в матеріалах кримінального провадження відсутній протокол про результати проведення аудіо-, відео контролю особи від 09.06.2017, до клопотання прокурора також не доданий. В матеріалах справи міститься протокол про результати проведення аудіо-, відео контролю особи від 15.06.2017. При цьому, додатки до протоколу, а саме один з флеш-накопичувачів не був досліджений в судовому засіданні, оскільки до нього відсутній доступ.
Також, з протоколу про надання доступу до матеріалів досудового розслідування від 11.07.2017 вбачається, що слідчий військової прокуратури Полтавського гарнізону ОСОБА_9 в порядку ст. 103, 104, 290 КПК України не надавав підозрюваному ОСОБА_7 та його захисникам доступ до протоколу про результати проведення аудіо-, відео контролю особи від 09.06.2017.
Відповідно до ч. 2 ст. 290 КПК України прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого, або сприяти пом`якшенню покарання.
Згідно ч. 12 ст. 290 КПК України якщо сторона кримінального провадження не здійснить відкриття матеріалів відповідно до положень цієї статті, суд не має права допустити відомості, що містяться в них, як докази.
Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Згідно ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Також вказаною статтею КПК України встановлено вичерпний перелік підстав обов`язкового проведення експертизи, до яких відноситься визначення психічного стану підозрюваного лише за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.
Відповідно до положень п.п. 6.1, 6.4, 6.9 розділу VI «Психологічна експертиза» Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку); основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей; для проведення дослідження орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), надає експерту можливість психологічного обстеження підекспертної особи та матеріали справи, для проведення психологічної експертизи (з огляду на вік підекспертної особи та виходячи з питань, поставлених перед експертом) експерту необхідно надати: медичну документацію, особову справу, шкільні характеристики і характеристики з місця роботи, свідчення співучнів, педагогів, колег, друзів, знайомих, родичів та інших людей, з якими підекспертна особа близько спілкувалася, у свідченнях рідних та близьких повинні бути відображені особливості її розвитку та поведінки, умов життя, оточення, притаманні їй схильності, захоплення, інтереси, за наявності також надаються щоденники, листи, зразки творчості підекспертної особи.
ІНФОРМАЦІЯ_2 обвинувачений ОСОБА_7 помер, в зв`язку з чим провести психологічну експертизу та з`ясувати обставини з його слів не має можливості.
Відповідно до ч. 1 ст. 243 КПК України експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, а також те, що прокурор просить провести експертизу для з`ясування питань права, що не допускається, суд підстав для проведення експертизи не вбачає, в зв`язку з чим в задоволенні клопотання прокурора слід відмовити.
Керуючись ст. 350, 369, 372, 376 КПК України, суд, -

постановив:

В задоволенні клопотання прокурора Полтавської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_4 про призначення комплексної судової психолого-лінгвістичної експертизи усного мовлення у кримінальному провадженні №0000036 за обвинуваченням ОСОБА_7 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали оголошено 26.07.2021.

Суддя ОСОБА_1