Справа № 308/5420/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.04.2021 місто Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у місті Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_2 , погоджене прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000948, відомості про яке 28.12.2019 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 382 КК України,

В С Т А Н О В И В:

28.04.2021 року до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання старшого слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у місті Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_2 , погоджене прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000948, відомості про яке 28.12.2019 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 382 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що П`ятим слідчим відділом (з дислокацією у місті Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000948 від 28.12.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 382 КК України, за фактом вчинення неправомірних дій службовими особами Берегівського ВП ГУНП в Закарпатській області, що полягали у невиконанні рішення суду.

23.12.2020 року постановою слідчого кримінальне провадження закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, однак ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 12.03.2021 року постанову слідчого скасовано у зв`язку із неповнотою проведення досудового розслідування.

Слідчий зазначає, що станом на теперішній час у даному кримінальному провадженні жодній особі не оголошено про підозру у вчиненні злочину.

01.05.2021 року закінчується строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, однак завершити досудове розслідування до закінчення даного строку неможливо внаслідок необхідності проведення слідчих (розшукових) та процесуальних дій, спрямованих на збір доказів з метою повного, всебічного і неупередженого з`ясування всіх обставин вчиненого правопорушення.

Як зауважує слідчий, обставинами, які перешкоджали завершити ці слідчі та процесуальні дії раніше, є визначення слідчого П`ятого слідчого відділу слідчим у вказаному кримінальному провадженні 27.04.2021 року та прийняття ним матеріалів до провадження 27.04.2021 року, відсутність достатніх відомостей для остаточної кваліфікації кримінального правопорушення, тощо.

Враховуючи викладене, слідчий просить продовжити строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000948 від 28.12.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 382 КК України, на дванадцять місяців.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що таке підлягає поверненню за наступних підстав.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Правила підсудності ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбачених ст.129 Конституції України, засадах кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК України, а також принципах побудови системи судів загальної юрисдикції. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя.

По кожній справі, незалежно від її категорії, перше питання, яке вирішує суддя, слідчий суддя це підсудність.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України судове рішення у будь-якому випадку підлягає скасуванню, якщо порушені правила підсудності. Крім того, порушення слідчим суддею правил територіальної юрисдикції розгляду справи (клопотання) в подальшому може стати підставою для визнання доказу недопустимим.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини, зокрема як порушення вимог п. 1 ст. 6 Конвенції ЄСПЛ розглядає порушення правил територіальної підсудності, внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (п. 98 рішення ЄСПЛ у справі «Фельдман проти України»).

За змістом п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі Конвенція) кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом. А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з Конституцією України держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання; усі суб`єкти права власності рівні перед законом; права і свободи людини і громадянина захищаються судом; судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій її території; обов`язковість рішень суду є однією з основних засад судочинства (частина четверта статті 13, частина перша статті 55, частина п`ята статті 124, пункт 9 частини третьої статті 129).

За приписами ч. 1 ст. 294 КПК України, якщо досудове розслідування злочину до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений у частині другій статті 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути продовжений неодноразово слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 2 і 3 частини четвертої статті 219 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 295-1 КПК України у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.

Статтею 38 КПК України визначено, що органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Відповідно, системний аналіз зазначених норм КПК України однозначно вказує на те, що відповідні клопотання повинні розглядатись слідчими суддями місцевого суду, в межах юрисдикції якого знаходяться слідчі підрозділи відповідних правоохоронних органів.

З матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється П`ятим слідчим відділом (з дислокацією у місті Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, про що зазначено у витягу з ЄРДР, що міститься в матеріалах клопотання.

Згідно з Організаційною структурою Державного бюро розслідувань, затвердженого Указом Президента України від 05 лютого 2020 року № 41/2020, до складу Державного бюро розслідувань між іншим входить Територіальне управління, розташоване у місті Львові, що поширює свою діяльність на Волинську, Закарпатську, Івано-Франківську, Львівську, Тернопільську області. При цьому зазначена організаційна структура не містить відомостей про П`ятий слідчий відділ (із дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові.

Відповідно до безкоштовного запиту з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань місцезнаходженням Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ідентифікаційний код 42334907, є Україна, 79008, Львівська область, місто Львів, вулиця Кривоноса, будинок 6. Зазначена юридична особа не має, зареєстрованих у встановленому діючим законодавством порядку, відокремлених підрозділів, філій та представництв з місцем знаходження у місті Ужгород.

З урахуванням викладеного слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про продовження строку досудового розслідування повинно подаватися до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, тобто за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ, яким є: Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Львові, ідентифікаційний код 42334907, місцем знаходження якого згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є: Україна, 79008, Львівська область, місто Львів, вулиця Кривоноса, будинок 6. При цьому, зазначена юридична особа не має зареєстрованих у встановленому діючим законодавством порядку відокремлених підрозділів, філій та представництв з місцем знаходження у місті Ужгород. Відтак клопотання не може бути подане за місцем знаходження П`ятого слідчого відділу (із дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що дане клопотання не підлягає розгляду.

Слід також зазначити, що слідче управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, як орган досудового розслідування, перебуває в межах територіальної юрисдикції Личаківського районного суду м. Львова та поширює свою діяльність на Волинську, Закарпатську, Івано-Франківську, Львівську, Тернопільську області.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 22.04.2020 року у справі № 487/7605/19 (провадження № 51-1901впс20) та в ухвалі від 13.05.2020 року у справі № 643/7208/20 (провадження № 51-2272впс20).

Враховуючи викладене, слідчий дійшов висновку, що подане клопотання не підлягає розгляду слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, а відповідно підлягає поверненню для подання до належного суду.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 38, 294, 372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у місті Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_2 , погоджене прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000948, відомості про яке 28.12.2019 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 382 КК України - повернути особі, яка його подала.

Копію ухвали разом з клопотанням та доданими до нього матеріалами невідкладно надіслати слідчому, роз`яснивши йому право на звернення до слідчого судді, в межах територіальної підсудності якого знаходиться орган досудового розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1