Справа № 464/4769/20
пр.№ 1-кс/464/267/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.03.2021 року

Слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 з участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові скаргу ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого Сихівського відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження,

в с т а н о в и в :

заявник ОСОБА_3 08.02.2021 звернувся до слідчого судді Сихівського районного суду м.Львова зі скаргою на постанову слідчого Сихівського ВП ГУ НП У Львівській області ОСОБА_4 від 29 травня 2020 року про закриття кримінального провадження № 0000870 від 19.05.2020. В скарзі зазначає, що оскаржувана постанова прийнята в порушення прав заявника, досудове розслідування кримінального провадження проведено неповно, без необхідних слідчих та розшукових дій по встановленню завдавачів шкоди. Просить скасувати постанову про закриття кримінального провадження.

В судове засідання особа, яка подала скаргу, будучи неодноразово повідомленою про час і місце проведення такого, у відповідності до положень ст. 135 КПК України, повторно не з`явилася.

Суб`єкт, рішення якого оскаржується, на розгляд скарги не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце її розгляду.

Порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування врегульовано статтею 306 КПК. Зокрема, частиною першою вказаної статті передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень глави 26 КПК.

Частиною другою статті 306 КПК визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

За приписами частини третьої статті 306 КПК розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні визначений статтею 135 КПК, частиною першою якої передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_3 неодноразово скеровувалися судові повістки за адресою зазначеною у скарзі, про виклик в судове засідання, однак такий в судові засідання 15.02.2021, 19.02.2021, 15.03.2021, не з`явився, причини неявки не повідомив, жодних клопотань на адресу суду не скеровував.

Відповідно до імперативних вимог частини третьої статті 306 КПК участь у судовому засіданні скаржника чи його захисника, представника (принаймні однієї із зазначених осіб) є обов`язковою. Водночас згідно із частиною другою цієї ж статті слідчий суддя зобов`язаний розглянути скаргу не пізніше сімдесяти двох годин з моменту її надходження.

У разі ж неявки до суду скаржника, належним чином сповіщеного про розгляд скарги, слідчий суддя не наділений повноваженнями забезпечити прибуття цієї особи проти її волі.

Таким чином, закон не встановлює жодних заходів процесуального примусу для забезпечення участі в судовому засіданні особи, котра оскаржує рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора. Не передбачає закон і можливості розгляду судом скарги за відсутності скаржника, належним чином повідомленого про такий розгляд (якщо в судовому засіданні не бере участі його захисник чи представник).

У частині другій статті 307 КПК визначено вичерпний перелік рішень, які слідчий суддя може прийняти за результатами розгляду відповідної скарги: скасувати рішення слідчого чи прокурора; зобов`язати припинити дію чи вчинити певну дію; відмовити в задоволенні скарги.

Однак постановлення будь-якої з наведених ухвал за відсутності і скаржника, і його захисника чи представника не відповідатиме приписам частини третьої статті 306 КПК.

Прийняття ж у такому випадку іншого рішення, крім зазначених у частині першій статті 307 КПК, не пов`язаного з розв`язанням порушених у скарзі питань по суті (зокрема, про залишення скарги без розгляду) суперечитиме закріпленій у пункті 2 частини першої статті 7, статті 9 КПК засаді законності, оскільки відповідного способу вирішення скарги законом не передбачено. Тоді як згідно з частиною другою статті 19 Конституції України суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи, зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, враховуючи неодноразові неявки скаржника на виклики до суду з невідомих причин та беручи до уваги наведені вище норми законодавства, слідчий суддя вважає, можливим здійснити розгляд скарги у відсутності скаржника.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Частина перша ст. 22 КПК України передбачає, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Враховуючи неявку учасників, розгляд скарги проводиться на підставі скарги та поданих до неї документів.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.94 КПК України слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до ст.7 КПК України зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, і відносяться забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності та диспозитивність.

Заявник, подавши скаргу до суду, отримав доступ до правосуддя, натомість, на розгляд скарги - 15.02.2021, 19.02.2021, 15.03.2021 до суду не прибув, не підтримав таку, тому слідчий суддя вважає необхідним відмовити у задоволенні скарги. При цьому, встановлено відсутність жодних переконливих доводів, які б свідчили про те, що шляхом проведення додаткових дій в межах кримінального провадження за ч.1 ст.161 КК України будуть встановлені достатні дані, які б унеможливлювали закриття кримінального провадження. Тому вважаю, що слідчим ОСОБА_4 прийняте рішення про закриття кримінального провадження за відсутністю складу кримінального провадження за ч.1 ст.161 КК України у відповідності до вимог чинного законодавства України. Отже, підстав для скасування постанови не вбачаю, а у скарзі ОСОБА_3 слід відмовити.

Керуючись ст. 303, 304, 306, 307 КПК України,-

п о с т а н о в и в :

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову слідчого Сихівського відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 від 27.05.2020 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000870 від 19.05.2020 за ч.1 ст.161 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Сихівський районний суд м.Львова протягом п`яти днів з дня отримання повного тексту ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1