Справа № 638/7740/19
Провадження № 1-кп/638/1109/21
УХВАЛА
Іменем України

03 серпня 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення стаціонарної повторної комплексної судової психіатричної експертизи щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Дзержинського районного суду м. Харкова знаходиться вищевказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні захисником ОСОБА_5 заявлено клопотання про призначення стаціонарної комплексної судово-психіатричної експертизи щодо ОСОБА_4 , проведення якої доручити Київському міському центру судово психіатричної експертизи; на вирішення експертів поставити питання щодо індивідуально-психологічних особливостей ОСОБА_4 ; чи можуть впливати такі особливості на загальну поведінку ОСОБА_4 ; чи є аномалії та патології в поведінці ОСОБА_4 , чи дозволяє стан здоров`я ОСОБА_4 керувати своєю поведінкою, чи можуть суттєво впливати особисто- психологічні особливості та емоційний стан підекспертної особи у стресових чи нетипових ситуаціях, щодо можливого психічного стану ОСОБА_4 на момент інкримінованого йому діяння та інше. Перелік питань не є вичерпним.

Мотивуючи клопотання вказала, що стосовно ОСОБА_4 проводилася судово-психіатрична експертиза № 105 від 25.02.2019 року у формі амбулаторного дослідження. При цьому, при проведенні амбулаторної експертизи усвідомлена згода від ОСОБА_7 не отримувалась, на питання експертів він не відповідав, посилання на медичні документи щодо травм відсутні, інформація про життя, здоров`я та оточення не збиралася, що свідчить про порушення процедури призначення та проведення експертизи. На думку захисника, при проведенні амбулаторної експертизи порушено процедуру її проведення, що ставить під сумнів висновок експерта як одне із джерел доказів. Звертає увагу на те, що при призначенні та проведенні експертизи захисник, підозрюваний ( обвинувачений) вправі, зокрема, заявити відвід експерту і просити про призначення експерта з числа вказаних ними осіб. При цьому, у даному випадку є незрозумілим чи взагалі надавалося таке право ОСОБА_8 та його захиснику, оскільки з результатами дослідження вони були ознайомлені після його проведення. Крім того, на момент проведення амбулаторної експертизи вже мали місце дані, які свідчили про наявність у ОСОБА_9 , однак питання щодо можливих наслідків впливу на психічне здоров`я взагалі не вивчалося. Крім того, в порушення ст. 102 КПК України, при складанні висновку № 105 від 25.02.2019 року експертом не вказано методики ( не менше двох), на підставі яких робилися дослідження та висновки. Вважає, що висновок експерта за № 105 від 25.02.2019 року носить суто формальний характер.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання захисника, зазначив, що при проведенні експертизи він не відповідав на запитання, адже був відсутній захисник, у лікарні його ніхто не оглядав, все було проведено дуже швидко та формально. З приводу свого психічного здоров`я обвинувачений пояснив наступне. В 1991 році, коли йому було 6 років, його збив вантажний автомобіль, переїхавши його. В результаті ОСОБА_4 отримав численні, серйозні пошкодження внутрішніх органів, кісткового апарату. Після цього йому видалили частину селезінки, печінки, перешивали кишечник, він переніс велику кількість операцій, після чого ще рік знаходився у лікарні на реабілітації, переніс клінічну смерть, сталося порушення психіки. У 2011-2012 роках на нього було скоєно озброєний напад з метою пограбування, в результаті він отримав травму голови. Після цього різко погіршився стан здоров`я, що також було обумовлено переживаннями з приводу розлучення батьків. Почалися напади паніки, задишки, з`явилися тривожність, безсоння, соціальна дезадаптація, він спостерігався у лікарів психологів, психіатрів, 10 років йому підбирали методи лікування. У 2018 році після певних подій він був вимушений виїхати в Україну, бо в Росії його обвинувачували у злочині, який він не вчиняв. З`явилися думки про суїцид, параноя, манія переслідування, він постійно змінював телефони, міста проживання, наступило психологічне виснаження. У листопаді 2018 року він приїхав у м. Харків, познайомився з ОСОБА_10 , у них були дуже добрі стосунки, закоханість, вони проводили увесь час разом, вона повернула його до життя. В кінці грудня 2018 - на початку січня 2019 ОСОБА_11 поїхала до своєї доньки у інше місто на день народження та тиждень не відповідала на дзвінки. Коли ОСОБА_12 залишився сам, його захопило відчуття самотності, повернулися тривога, панічні атаки, напади задишки. Він точно не пам`ятає, що робив у той час, лише уривками. Пам`ятає тільки те, що їхав в м. Київ, так як не міг перенести відчуття самотності, 10-11.01.2019 року зареєструвався у готелі в м. Києві, до цього можливо бродив по Києву декілька днів. Після цього його затримали працівники поліції, як все відбувалося та що він робив не пам`ятає, лише фрагментами. Вказав, що не пам`ятає, де він був 10.01.2019 року та чи бачились вони з ОСОБА_10 у цей день, також не пам`ятає, чи телефонував доньці ОСОБА_11 у цей день. Провали у пам`яті у нього почалися у 19-річному віці. Вважає, що він не міг вбити ОСОБА_13 , адже між ними були дуже добрі стосунки.
Прокурор заперечував проти призначення по справі повторної психіатричної експертизи, посилаючись на те, що експерти судом не допитувалися, тому ставити під сумнів правильність їх висновків неможна. Вказав, що призначення експертизи призведе до затягування розгялду кримінального провадження.
Вислухавши учасників розгляду та дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.
Стаття 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачає, що судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.
Згідно ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 332 КПК України, суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:
1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;
2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;
3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Зі змісту частини другої вказаної статті слідує, що проведення експертизи є обов`язковим для визначення психічного стану підозрюваного, обвинуваченого, за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.
Згідно висновку судово-психіатричної експертизи № 105 від 25.02.2019 року (том 2, арк. 203, 204) ОСОБА_4 на теперішній час хронічного психічного захворювання, тимчасового розладу психічної діяльності, недоумства або іншого хворобливого стану психіки не виявляє. Відповідно до свого психічного стану може усвідомлювати свої дії та керувати ними. У період часу, якому відповідає правопорушення, ОСОБА_4 перебував поза хронічного психічного захворювання, тимчасового розладу психічної діяльності, недоумства або іншого хворобливого стану психіки. Міг усвідомлювати свої дії та керувати ними. На теперішній час ОСОБА_4 відповідно до свого психічного стану застосування примусових заходів медичного характеру не потребує.
Разом з тим, в судовому засіданні шляхом допиту обвинуваченого встановлено, що він скаржиться на проблеми з психічним здоров`ям, пам`яттю, сприйняттям подій, соціальною адаптацією. Крім того стороною захисту надано медичні документи щодо обвинуваченого (том 1 арк. 64, 65, том 2, арк. 205, 206, 211, 214-218, 220, том 5, арк. 121), що не були наявні в розпорядженні експертів при проведенні судово-психіатричної експертизи № 105 від 25.02.2019 року.
Крім того, суд зазначає, що у порушення п. 11 Інструкції
щодо заповнення форми первинної облікової документації № 100/о «Висновок судово-психіатричного експерта № ____», затвердженої Наказ Міністерства охорони здоров`я України 28.07.2014 № 527, висновок судово-психіатричної експертизи № 105 від 25.02.2019 (том 2, арк. 203) містить лише 2 підписи в п. 15 (попередження про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України), тоді як експертиза проведена у складі трьох лікарів-експертів.
При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 102 КПК України, у висновку експерта обов`язково повинно бути зазначено, що його попереджено про відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.
Також, відповідно до п. 19 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженої наказом МОЗ від 08.05.2018 № 865, експерт має використати не менше двох методик, спрямованих на дослідження особливостей перебігу когнітивних процесів (увага, пам`ять, мислення), дослідження індивідуально-психологічних особливостей.
За приписами п. 6 ч. 1 ст. 102 КПК України, у висновку експерта повинно бути зазначено докладний опис проведених досліджень, у тому числі методи, застосовані у дослідженні, отримані результати та їх експертна оцінка.
При цьому, всупереч зазначеним положенням КПК України та Порядку, вищевказані дані, а саме: опис проведених досліджень, методи, застосовані у дослідженні, у висновку судово-психіатричної експертизи № 105 не зазначені.
Постановою Пленуму Верховного Суду України №8від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» роз`яснено, що повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.
Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються аналогічні питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). За наявності сумнівів у правильності висновку експерта (необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи тощо) за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити повторну експертизу, доручивши її проведення іншим експертам.
Вищевказані порушення при проведенні судово-психіатричної експертизи № 105 свідчать про її недостатню обґрунтованість та наявність при її проведенні істотного порушення процесуальних норм.
Оскільки визначення психічного стану обвинуваченого відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 91 КПК України є обставиною, що підлягає доказуванню у кримінальному провадженні, іншими способами психічний стан обвинуваченого на даний час встановити неможливо, враховуючи встановлення нових фактів, а також порушень при проведенні судово-психіатричної експертизи № 105, для вирішення питання про наявність або відсутність у обвинуваченого психічного захворювання та його здатність повністю або частково усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними, для чого необхідні спеціальні знання, суд дійшов висновку про наявність передбачених законом підстав, зокрема закріплених у п.3 ч.2 ст.242 КПК України, для призначення повторної амбулаторної судово-психіатричної експертизи та задоволення клопотання захисника в даній частині.
Усунення недоліків висновку судово-психіатричної експертизи, що була проведена у кримінальному провадженні, шляхом допиту експертів в судовому засіданні, є неможливим через вищевказані порушення при проведенні дослідження.
На вирішення експертів необхідно поставити питання, що містяться в клопотанні захисника, перелік яких доповнюється судом.
Стосовно прохання у клопотанні про необхідність призначення стаціонарної судово-психіатричної експертизи, суд зазначає, що визначення тривалості часу, протягом якого необхідно спостерігати за особою для проведення експертного дослідження, не входить до компетенції суду, а відноситься до компетенції експертів-лікарів, що мають спеціальні знання в даній галузі.
Відповідно до п. 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», коли під час дослідження в судовому засіданні висновку судово-психіатричної експертизи з`ясується, що для визначення психічного стану підсудного є необхідним тривале спостереження за ним в умовах стаціонару, суд за мотивованою пропозицією експерта може вирішити питання про поміщення підсудного у відповідний медичний заклад.
Таким чином, у разі необхідності більш тривалого спостереження за обвинуваченим, аніж в межах амбулаторної судово-психіатричної експертизи, лікарі-психіатри складають висновок про неможливість проведення експертизи без тривалого спостереження за особою, що надалі є підставою для розгляду питання про необхідність призначення стаціонарної судово-психіатричної експертизи у справі.
У зв`язку з викладеним, клопотання захисника в даній частині задоволенню не підлягає.
Стосовно доводів клопотання про необхідність призначення комплексної судово-психіатричної експертизи, слід зазначити, що в самому клопотанні не вказано, з яких саме різних галузей науки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання), слід залучити експертів для проведення дослідження та надання висновку.
Разом з тим, зі змісту клопотання вбачається, що захисник вважає необхідним дослідити психіатричну та психологічну характеристику обвинуваченого. При цьому, відповідно до п. 19 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, проводячи амбулаторну та стаціонарну СПЕ, експерт за потреби залучає психолога.
Таким чином, клопотання сторони захисту в даній частині є необгрунтованим та задоволенню не підлягає.
Проведення амбулаторного експертного дослідження суд вважає необхідним доручити експертам 18-го відділення Харківської обласної клінічної психіатричної лікарні № 3 міста Харкова.
Призначення експертизи у Київському міському центрі судово- психіатричної експертизи, про що просить захисник, може негативно вплинути на розумність строків розгляду кримінального провадження.
Керуючись ст. ст. 101, 242, 332, 350, 371, 372 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника задовольнити частково.
Призначити по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 115 КК України повторну амбулаторну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам 18-го відділення Харківської обласної клінічної психіатричної лікарні № 3 міста Харкова, за виключенням експертів ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 .
На вирішення експертів поставити наступні питання:
1.Чи має ОСОБА_4 індивідуально-психологічні особливості?
2.Чи можуть впливати такі особливості на загальну поведінку ОСОБА_4 .?
3.Чи є аномалії та патології в поведінці ОСОБА_4 .?
4. Чи можуть суттєво впливати особисто-психологічні особливості та емоційний стан ОСОБА_4 у стресових чи нетипових ситуаціях, щодо можливого психічного стану ОСОБА_4 на момент інкримінованого йому діяння?
6. Чи страждав ОСОБА_4 під час інкримінованого йому діяння (10.01.2019 року) психічним розладом, внаслідок якого він не міг у той період усвідомлювати свої дії та/або керувати ними?
7. Якщо так, то до якої категорії хворобливих станів належить даний психічний розлад - хронічного психічного захворювання, тимчасового розладу психічної діяльності, іншого хворобливого стану психіки?
8. Чи страждає ОСОБА_4 у даний час психічною хворобою, що позбавляє його можливості усвідомлювати свої дії та/або керувати ними? Якщо так, то коли почалася ця психічна хвороба?
Окрім відповіді на поставлені питання, провести необхідні експертні дослідження відповідно до діючих нормативів, що поширюється на конкретний випадок, з можливістю отримання відповідей на інші (не сформульовані) питання в межах компетенції експертів.
Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384,385 КК України.
Надати експертам матеріали кримінального провадження.
Для проведення експертизи добровільно залучити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на даний час утримується в ДУ «Харківський слідчий ізолятор».
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1