Справа №:755/989/21
Провадження №: 1-кп/755/636/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" березня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши в залі суду в м. Києві у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах власників майна, на яке накладено арешт ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000143 від 04 жовтня 2019 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України,
за участю учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_7 ,
представника потерпілого ОСОБА_8 ,
потерпілої ОСОБА_9 ,
представника власників майна ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_10 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
в с т а н о в и в :
адвокат ОСОБА_3 в інтересах власників майна, на яке накладено арешт ОСОБА_4 , ОСОБА_5 звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту на майно, а саме грошові коштів у сумі 205 000 грн 00 к., ноутбук s/n LR-25 OP4, два CD-дисків та п`ять флеш-накопичувачів.

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не мають жодного відношення до кримінального провадження № 0000143 від 04 жовтня 2019 року. При цьому, вилучені та арештовані грошові кошти, які належать ОСОБА_4 , набуті нею законно, шляхом заощадження заробітної плати та пенсії, а не отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є знаряддям чи способом його вчинення. Аналогічно вилучені ноутбук марки «LenovoLR-25 OP4», два CD-диски та п`ять флеш-накопичувачів, які належать ОСОБА_5 , у будь-якій протиправній діяльності не використовувалися, знаряддям будь-якого злочину не є і не причетне до нього у жоден спосіб. А тому вказане майно та грошові кошти не відповідають критеріям визнання їх речовими доказами у відповідності до положень ст. 98 КПК України. Із вказаних підстав просить задовольнити його клопотання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 10 вересня 2020 року.

У судовому засіданні ОСОБА_3 клопотання підтримав у повному обсязі та просив задовольнити.

Прокурор ОСОБА_7 , потерпіла ОСОБА_9 , представник потерпілого ОСОБА_8 заперечували проти задоволення вказаного клопотання.

Захисник ОСОБА_10 підтримав клопотання та зазначив, що ОСОБА_5 є свідком у даному провадженні, йому не повідомлено про підозру і ці гроші не можуть бути використані на відшкодування цивільного позову.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав свого захисника.

Вивчивши клопотання, додані до нього документи та вислухавши учасників провадження, суд дійшов такого висновку.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 10 вересня 2020 року задоволено клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_11 та накладено арешт на майно, а саме на грошові кошти у сумі 205 000 грн 00 к., ноутбук марки «Lenovo LR-25 OP4», два CD-диски та п`ять флеш-накопичувачів.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 10 ст. 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

У ч. 3 ст. 170 КПК України зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.

У судовому засіданні встановлено, що постановою прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_7 грошові кошти та інше майно, арешт яких просить скасувати ОСОБА_3 , визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Статтею 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Слід зазначити, що при розгляді клопотання поданого в порядку ст. 174 КПК України суд не надає оцінки дотримання вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Щодо доводів адвоката ОСОБА_3 про необхідність скасування арешту майна, то слід зазначити, що арешт майна накладений з метою забезпечення збереження речових доказів, що дозволяє застосовувати зазначений захід забезпечення кримінального провадження до будь-якої особи, а не лише до осіб, які мають відношення до кримінального провадження.

Дане кримінальне провадження розглядається за фактами незаконного заволодіння транспортним засобом за попередньою змовою групою осіб, що завдало великої матеріальної шкоди, підроблення іншого офіційного документа, який видається чи посвідчується підприємством, і який надає права або звільняє від обов`язків, з метою використання його підроблювачем чи іншою особою, а також використання завідомо підробленого документа,а тому грошові кошти, ноутбук, CD-диски та флеш-накопичувачі цілком відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

В обґрунтування власних тверджень адвокатом ОСОБА_3 надано копії довідки про нараховану та виплачену заробітну плату ОСОБА_4 за період з 2010 року по 2020 рік № 7 від 20 жовтня 2020 року та довідки про отриману пенсію з квітня по вересень 2020 року № 36373 від 23 вересня 2020 року.

Надані відомості суд оцінює критично, з огляду на те, що вони не доводять, що власником арештованих грошових коштів є ОСОБА_4 , а жодних інших доказів, за допомогою яких можна було б встановити походження вилучених грошових коштів, суду надано не було.

Також суд звертає увагу на те, що згідно протоколу обшуку від 30 серпня 2020 року за адресою: АДРЕСА_2 , були присутніми ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , зокрема і при вилучені грошових коштів в розмірі 205 000 грн 00 к., однак жодних зауважень щодо власника даних грошових коштів вони не висловлювали.

При цьому, судом встановлено, що представник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_12 вже зверталася до слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 10 вересня 2020 року у кримінальному провадженні № 0000143 від 04 жовтня 2019 року, а саме нагрошові кошти в сумі 205000 грн 00 к. Підставами для скасування арешту представник зазначала, зокрема, те, що грошові кошти, які належать ОСОБА_4 , вона заощаджувала з пенсії та заробітної плати. Водночас вилучені грошові кошти не ідентифіковані жодними родовими ознаками, зокрема шляхом позначення серії та номерів купюр, які б встановлювали прямий зв`язок із вчиненим кримінальним правопорушенням та конкретними грошовими коштами.Також додала, що син ОСОБА_4 є лише свідком у кримінальному провадженні, а для накладення арешту на тимчасово вилучене майно обов`язково повинна бути наявна обґрунтована підозра. За результатами розгляду цього клопотання ухвалою слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва12 жовтня 2020 року (справа № 755/17968/19, провадження №1-кс/755/4558/20) у задоволенні клопотання відмовлено
Разом з тим, представник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_12 також оскаржувала ухвалу слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва від 10 вересня 2020 року про накладення арешту на майно з тих самих підстав та за результатами розгляду ухвалою Київського апеляційного суду від 27 жовтня 2020 року апеляційна скарга була залишена без задоволення, а ухвала без змін. Отже, обґрунтованість накладення арешту вказаного майна підтверджена апеляційною інстанцією.
Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ст. 22 КПК України).

З норми ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Суд, враховуючи обґрунтованість зазначених у клопотанні адвоката ОСОБА_3 підстав для скасування арешту, підкреслює, що арешт майна, власниками якого є ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , накладено з метою збереження речових доказів.

Крім того, на цей час свідки у даному кримінальному проваджені не допитані, письмові докази, передбачені ст. 84 КПК України з боку обвинувачення та захисту, у цей період, не досліджені, що свідчить про передчасність вказаного клопотання.
Враховуючи вище зазначені обставини в сукупності, суд вважає, що арешт грошових коштів у сумі 205 000 грн 00 к., ноутбука s/n LR-25 OP4, двох CD-дисків та п`ять флеш-накопичувачів у даному кримінальному провадженні накладений обґрунтовано та потреба у ньому не відпала, а тому у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 22, 26, 170-174, 372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :
у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах власників майна, на яке накладено арешт ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000143 від 04 жовтня 2019 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 17 год 30 хв 10 березня 2021 року.
Суддя: ОСОБА_1