Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6713/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.05.2021 Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засіданні ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , та його захисника адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Подільського районного суду м.Києва клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м.Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000051 від 17 травня 2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Суми, громадянина України, без місця реєстрації, не одруженого, не працюючого, проживаючого АДРЕСА_1 , раніше судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України,-
В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м.Києва звернувся з клопотанням слідчий СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м.Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000051 від 17 травня 2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .
В обґрунтування клопотання зазначив, що ОСОБА_4 будучи раніше судимим, маючи непогашену у встановленому законом порядку судимість, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та повторно скоїв умисний злочин за наступних обставин.
17.05.2021 приблизно о 18 год. 00 хв., перебуваючи неподалік кафе, що розташоване неподалік станції метро «Дарниця» КП «Київський метрополітен» в м. Києві помітив поблизу себе раніше не відомого громадянина, як в подальшому було встановлено ОСОБА_7 , у якого, у правій кишені куртки побачив мобільний марки «Xiaomi Redmi 8», в корпусі чорного кольору. В цей час у ОСОБА_4 виник злочинний умисел направлений на таємне, повторне викрадення чужого майна, а саме мобільного телефону, який належить потерпілому ОСОБА_7 . Керуючись виниклим умислом, направленим на повторне таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , 17.05.2021 приблизно о 18 год. 00 хв., наблизився впритул ззаду до потерпілого ОСОБА_7 та переконавшись в тому, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, своєю рукою, повторно, таємно викрав мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 8» в корпусі чорного кольору, що належить потерпілому ОСОБА_7 ,спричинивши при цьому матеріальну шкоду останньому. Після чого, ОСОБА_4 з викраденим майном покинув місце скоєння злочину, в результаті чого викраденим майном розпорядився на власний розсуд, але невдовзі був затриманий співробітниками поліції, а саме оперуповноваженими оперативно-пошукового відділу УКР ГУНП у м. Києві.
Вказує, що відносно підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення, також буде впливати на потерпілого, свідків з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, з визначення розміру застави.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити своєчасного проведення основних слідчих дій та контролю за місцем перебування підозрюваного.
Підозрюваний та його захисник заперечували застосування запобіжного заходу у вигляді тримання вартою, просили відмовити за безпідставністю.
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов до наступного висновку.
В провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000051 від 17 травня 2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
17 травня 2021 року о 18 год.15 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України.
ОСОБА_4 підозрюється у таємному викраденні чужого майна ( крадіжка), вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже на початковій стадії розслідування, що має місце у даному випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ознак інкримінованого злочину.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого злочину.
Керуючись наведеним, слідчий суддя враховує суспільну небезпеку інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного, який неодноразово судимий, обставити вчиненого кримінального правопорушення.
У силу ст. 178 КПК слідчий суддя враховує вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, його репутацію, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому діяння.
При цьому слідчий суддя відмічає, що підозрюваний проживає за межами м.Києва, ніде не працює, не одружений, дітей та утриманців не має, відсутні соціальні зв`язки, раніше судимий.
Санкція ч. 2 ст. 185 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_4 передбачає позбавлення волі.
Таким чином, існує ризик того, що підозрюваний може ухилятись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого з метою зміни показів.
Також слідчий суддя приймає до уваги те, що підозрюваний 26 лютого 2021 року звільнений від відбування покарання, однак повторно вчинив злочин.
Відповідно до п.2 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років.
Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК слідчий суддя при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначати розмір застави.
З урахуванням майнового стану підозрюваного, слідчий суддя визначає розмір застави у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 45500 ( сорок п`ять тисяч п`ятсот) гривень у національній грошовій одиниці.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м.Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000051 від 17 травня 2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят ) діб та помістити його до ДУ «Київський слідчий ізолятор» на 60 діб з моменту фактичного затримання.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, а саме з 18 год.15 хв.17 травня 2021 року
Строк дії ухвали - до 18 год. 15 хв. 16 липня 2021 року.
Одночасно визначити розмір застави у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 45 400 ( сорок п`ять тисяч чотириста) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: UA1012089, отримувач - ТУ ДСАУ в м. Києві, код ЄДРПОУ - 26268059, банк отримувача - Державна казначейська служба України в м. Києві, МФО - 820172, призначення платежу: застава, № ухвали суду, прізвище, ім`я, по-батькові платника застави.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4) здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 16 липня 2021 року.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Київського слідчого ізолятора.
У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1