ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 635/4318/19 Головуючий у 1 інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11кп/818/2556/21 Суддя-доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2021 року колегія суддів судової палати у кримінальних справах Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова кримінальне провадження за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 29 червня 2021 року про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,-

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 29 червня 2021 року задоволено клопотання прокурора та продовжено строк, тримання під вартою ОСОБА_6 , на 60 днів, тобто до 27 серпня 2021 року.
Вирішуючи питання про доцільність продовження раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, суд зазначив, злочинні дії, які інкримінуються обвинуваченому, вчинені повторно та за попередньою змовою з групою осіб.
Крім того, судом встановлено, що на даний час в провадженні Кіровського районного суду м. Дніпропетровськ та Індустріального районного суду м. Дніпропетровськ перебувають кримінальні провадження за обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.
Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, суду не надано, тому з метою забезпечення належної поведінки обвинуваченого в ході судового слідства, а також виконання процесуальних рішень у справі, судом прийнято за доцільне, продовжити строк тримання ОСОБА_6 під вартою.
Крім того, судом посилаючись на вимоги ст. 182 КПК України, зазначено що стороною захисту не надано достатніх відомостей вважати, що обставини, які були враховані слідчим суддею при вирішення питання щодо визначення розміру застави, змінилися настільки, що це обумовлює зменшення розміру застави в подальшому.
Не погодившись з рішенням районного суду захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу, в якій просить змінити ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 29 червня 2021, в частині зменшення розміру альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 46 400 гривень.

В обґрунтування вимог апелянт посилається на те, що районним судом при задоволенні клопотання прокурора, про продовженні обвинуваченому строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не надано доказів щодо наявності підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.
Зазначає що, ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 20 квітня 2019 року визначена застава 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 96 500 гривень, однак, дана сума є непомірним для обвинуваченого, тому просить зменшити її розмір до 46 400 грн.

Крім того, акцентує увагу на порушенні судом першої інстанції, розумних строків при розгляді даної справи. Вказуючи, що дані матеріали кримінального провадження розглядаються уже більше ніж 2 роки, однак за цей час не вивчено жодного доказу, не допитані свідки, внаслідок чого нівелюються права її підзахисного.
До початку слухання справи, через канцелярію Харківського апеляційного суду, від прокурора у кримінальному провадженні надійшла заява про розгляд справи без участі представника прокуратури.
Відсутність сторін у справі, які повідомлені належним чином, в силу вимог ст.422-1 КПК України, не перешкоджає проведенню апеляційного розгляду.
Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши матеріали судового провадження та оскаржувану ухвалу, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зав`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

При цьому, ч.1 ст.183 КПК України передбачає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього кодексу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Апеляційний суд, не вирішуючи наперед питання доведеності вини обвинуваченого, вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів у разі обрання його ОСОБА_6 , не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Ці ризики підтверджуються тим, що ОСОБА_6 обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину проти власності, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 3 до 6 років, а тому, з врахуванням покарання, яке загрожує обвинуваченому він може переховуватись від слідства та суду.

ОСОБА_6 , раніше уже неодноразово, (а саме чотири рази), судимий за злочини проти власності вчинені повторно та за попередньою змовою групою осіб.
Крім того, на даний час в провадженні Кіровського районного суду м. Дніпропетровськ та Індустріального районного суду м. Дніпропетровськ перебувають кримінальні провадження за обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.
Разом з такими факторами, як вкрай негативна характеристика обвинуваченого, відсутність у нього соціальних зв`язків, родини та утриманців, постійного місця проживання на території Харківської області та роботи, також дають підтвердження вірності суду першої інстанції, щодо існування ризиків відповідно до п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України.
Щодо ризику п.3 ч.1 ст.177 КПК України, то судом вірно вказано, що він продовжує існувати, так як ще не допитані свідки та потерпілі у справі, а тому обвинувачений, може здійснювати на них вплив.
Даних щодо захворювань, які перешкоджають або унеможливлюють перебування ОСОБА_6 під вартою суду не надано.

Таким чином обставини, що відповідно до ст. 178 КПК України враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме: тяжкість покарання, що загрожує особі; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого, яка носить формальний характер; відсутність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутація обвинуваченого ; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, безумовно свідчать про обґрунтованість висновків суду першої інстанції, що інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою зможе дієво запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що ризики, які існували на час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час не змінилися та не зменшилися, а застосування інших, більш м`яких альтернативних запобіжних заходів не зможе забезпечити виконання обвинуваченим його процесуальних прав та обов`язків.
Колегія суддів не може погодитись з апеляційними доводами обвинуваченого щодо відсутності або втрати актуальності ризиків п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, в зв`язку з акцентуванням в апеляційній скарзі на тому факті, що прокурором не надано доказів, щодо скоєння ОСОБА_6 кримінального правопорушення за ч.3 ст.185 КК України. Оскільки, ризик це подія, яка ймовірно може настати за наявності певних підстав.
Об`єктивність існування зазначених підстав щодо ризиків вбачається з вищенаведених відомостей, а тому колегія суддів не може погодитись з обґрунтованістю апеляційних доводів обвинуваченого щодо дієвості інших запобіжних заходів ніж тримання під вартою.
За таких обставин, колегія суддів вбачає, що застосування інших, більш м`яких альтернативних запобіжних заходів не зможе забезпечити виконання обвинуваченим його процесуальних прав та обов`язків, що безпосередньо впливає на дотримання розумних строків судового розгляду.
З приводу тверджень захисника щодо занадто великого розміру застави при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судова колегія, з урахуванням фактичних обставин справи та ступеня тяжкості вчиненого злочину, не знаходить підстав для зменшення визначеного розміру застави, який не суперечить нормі ч.5 ст.182 КПК України, щодо меж визначення розміру застави.
З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку щодо законності та обґрунтованості ухвали суду першої інстанції в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_6 та відсутності жодних підстав для зміни чи скасування рішення за доводами апеляційної скарги захисника.
Разом з цим, колегія суддів звертає увагу суду першої інстанції, про необхідність дотримання судом вимог ч.5 ст.28 КПК України, згідно яких кримінальне провадження щодо особи, яка тримається від вартою, має бути здійснено невідкладно і розглянуто в суді першої інстанції першочергово.
Керуючись ст.ст. 405, 407 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:
Апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 - залишити без задоволення.
Ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 29 червня 2021 року про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - залишити без змін.
Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді