печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 березня 2021 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

представника потерпілого ОСОБА_6

потерпілого ОСОБА_7

провівши підготовче судове засідання на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні №0001604, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.04.2020, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -

На підставі ч. 2 ст. 376 КПК України оголошується резолютивна частина ухвали суду, -

В С Т А Н О В И В :

На адресу Печерського районного суду м. Києва надійшов вказаний обвинувальний акт.

Потерпілий ОСОБА_7 та його представник ОСОБА_6 звернулися до суду із клопотанням про повернення обвинувального акта прокурору, посилаючись на те, що потерпілій стороні не було відкрито матеріалів кримінального провадження, у зв`язку з чим не надано право на ознайомлення з таким, про що свідчить відсутність в матеріалах письмового підтвердження факту надання доступу. У телефонному режимі слідчий уточнював у потерпілого лише про можливість укладення будь-яких угод. Також, зазначив, що 02.06.2020 потерпілим до Печерського УП ГУНП у м. Києві направлено позовну заяву до обвинуваченого ОСОБА_5 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, однак слідчим було повідомлено про можливість подання такого позову у судовому засіданні. Потерпілій стороні було повідомлено про закінчення досудового розслідування лише тоді, коли виникла необхідність у з`ясуванні наявності в останнього будь-яких угод. Таким чином були порушені права потерпілого щодо своєчасного подання позовної заяви та ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. У зв`язку з цим просили долучити до матеріалів справи вищевказаний цивільний позов потерпілого та визнати ОСОБА_7 цивільним позивачем.

Прокурор проти задоволення клопотання про повернення обвинувального акта заперечував, просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вважаючи обвинувальний акт таким, що відповідає вимогам ст. 291 КПК України, та відсутніми підстави для його повернення, а також відсутніми підстави для закриття кримінального провадження. Вказав, що про завершення досудового розслідування та надання можливості ознайомитися з матеріалами потерпілий та його представник повідомлялись слідчим в телефонному режимі. Вважав, що в будь-якому випадку вказані обставини не свідчать про невідповідність обвинувального акта вимогам ст. 291 КПК України, а відповідно і не являються підставою для повернення обвинувального акта.

Захисник обвинуваченого у судовому засіданні проти задоволення клопотання про повернення обвинувального акту прокурору заперечила. Зазначила, що обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України, тому відсутні підстави для його повернення, а за наслідками проведення підготовчого судового засідання кримінальне провадження слід призначити до судового розгляду.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника.

Прокурор, обвинувачений та його захисник проти прийняття позовної заяви потерпілого для розгляду в рамках кримінального провадження не заперечували.

Інших клопотань сторонами в підготовчому судовому засіданні не заявлено.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, цивільний позов з додатками, клопотання про повернення обвинувального акту, суд надходить до наступного висновку.

Дане кримінальне провадження підсудне Печерському районному суду м. Києва відповідно до ст. ст. 32, 33 КПК України, підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених ст. 284 КПК України, або зупинення провадження, немає.

Вирішуючи клопотання потерпілої сторони про повернення обвинувального акту прокурору, суд виходить з наступного.

Суд зазначає, що пункт 3 ч. 3 ст. 314 КПК України передбачає повноваження суду повернути обвинувальний акт, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

Вимоги до обвинувального акта визначені ст. 291 КПК України.

Так, відповідно до ч.2 ст.291 КПК України обвинувальний акт має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу; 9) дату та місце його складення та затвердження.

Як вбачається з обвинувального акта в даному провадженні, в ньому, зокрема, зазначено найменування та реєстраційний номер кримінального провадження, анкетні відомості обвинуваченого, потерпілого, дані щодо слідчих та прокурорів, фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, формулювання обвинувачення, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону та статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, обставини, що пом`якшують / обтяжують покарання, зміст обвинувального акта відповідає вимогам, які до нього ставляться ч. 2 ст. 291 КПК України.

Згідно ч. 4 ст. 291 КПК України до обвинувального акта додається: 1) реєстр матеріалів досудового розслідування; 2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; 3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу); 4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного; 5) довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації. Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.

З матеріалів справи вбачається, що до обвинувального акта за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, долучено реєстр матеріалів досудового розслідування, розписки обвинуваченого та його захисника про отримання обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування, що відповідає вимогам ч. 4 ст. 291 КПК України.

Отже, в ході проведення підготовчого судового засідання не встановлено невідповідності обвинувального акта вимогам ст. 291 КПК України, а тому в задоволенні клопотання представника потерпілого про його повернення слід відмовити.

Невідкриття сторонам, потерпілому матеріалів досудового розслідування нормами КПК України не визначено як підстава для повернення обвинувального акта та може тягнути за собою інші процесуальні наслідки.

Водночас, зазначені обставини не перешкоджають потерпілому та його представнику ознайомитись з матеріалами провадження після призначення судового розгляду, що прямо передбачено ч. 2 ст. 317 КПК України.

Згідно з ч.1 ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

При цьому, встановлено, що потерпілий скористався таким правом та ним у судовому засіданні до початку судового розгляду було подано цивільний позов до обвинуваченого ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Суд вважає необхідним прийняти позовну заяву ОСОБА_7 до ОСОБА_5 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої злочином, оскільки це узгоджується із нормами статей 127, 128 КПК України, цивільний позов подано на відповідній стадії процесу.

З клопотанням про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу прокурор не звертався.

Враховуючи викладене, на підставі ст. ст. 291, 314 - 316 КПК України, -

У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання представника потерпілого ОСОБА_6 про повернення обвинувального акта прокурору - відмовити.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні №0001604, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.04.2020, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Печерського районного суду м. Києва з участю прокурора, захисника, обвинуваченого, представника потерпілого та повідомленням потерпілого на 05 квітня 2021 року об 11 год. 00 хв.

Прийняти позовну заяву потерпілого ОСОБА_7 до ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої кримінальним правопорушенням.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії позовної заяви та додатків до неї, до початку розгляду справи по суті, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи, надати відповідні докази, та направити відповідачу та суду з підтвердженням такого направлення учаснику справи.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Запобіжний захід до обвинуваченого ОСОБА_5 на час судового розгляду не застосовувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1