Справа № 461/4390/18
Провадження № 1-кп/461/46/21
УХВАЛА

18.05.2021 року, Галицький районний суд міста Львова
у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2
за участі:
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченої ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
представника потерпілого ОСОБА_6
розглянувши в судовому засіданні клопотання прокурора Галицької окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в кримінальному провадженні №0002300 від 18 травня 2018 року за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Львова, громадянки України, неодруженої, без місця реєстрації, яка проживає за адресою АДРЕСА_1 , раніше судимій, останній раз вироком Залізничного районного суду м. Львова від 26 грудня 2016 року, за ч. 2 ст.185, ч. 1 ст.185, ст.71 КК України до 3 років позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України звільнена від відбування покарання з випробуванням із призначенням іспитового строку 2 роки,-
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 - ч. 2 ст. 185 Кримінального кодексу України, -
ВСТАНОВИВ:

В провадженні Галицького районного суду м. Львова перебуває вказане кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 яка обвинувачується у закінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно.

Ухвалами суду від 28 листопада 2018 року, 04 травня 2020 року, та 30 листопада 2020 року обвинувачена ОСОБА_4 була оголошена у розшук, судом було надано дозвіл на її затримання.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про обрання обвинуваченій запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 - ч. 2 ст. 185 КК України, покарання за яке передбачено у виді позбавлення волі на строк до п`яти років. Зазначив, що обвинувачена належним чином не виконує свої процесуальні обов`язки, не з`являється за викликом суду. Прокурор вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечать належну процесуальну поведінку обвинуваченої та просить обрати захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання. Зазначив, що ризики ухилення ОСОБА_4 від суду підтверджуються її неналежною процесуальною поведінкою.

Обвинувачена та її захисник під час розгляду судом клопотання у його задоволенні просили відмовити та обрати їй запобіжний захід у виді домашнього арешту. Зазначили, що прокурором не враховані міцні соціальні зв`язки обвинуваченої - наявність в неї на утриманні неповнолітньої дитини. Зазначили, що ОСОБА_4 є хворою з ознаками флеботромбозу зовнішньої клубової вени обох н.к. ПТФС обох н.к. з ознаками перенесеного тробофлебіту, відтак установа виконання покарання не зможе забезпечити останній належного лікування. Щодо неявки в судові засідання, ОСОБА_4 зазначила, що нею не було отримано судових повісток.

Представник потерпілого залишив питання про застосування запобіжного заходу на розсуд суду.

Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до висновку про часткове задоволення клопотання виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри». Тому в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Так у своїх рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. У п. 184 рішенні у справі «Мерабішвілі проти Грузії» ЄСПЛ вказав, що обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку.

Обставини, викладені в обвинувальному акті, дають підстави вважати підозру ОСОБА_4 обґрунтованою.

Суд вважає, що прокурором в повному обсязі доведене існування ризику, що у разі необрання запобіжного заходу, можливе перешкоджання обвинуваченим встановленню істини у справі шляхом його ухилення від суду, про що свідчить його неналежна процесуальна поведінка. Так, раніше у цьому ж провадженні обвинувачена до суду 17 липня 2018 року, 21 вересня 2018 року, 24 жовтня 2018 року, 20 листопада 2018 року, 26 листопада 2018 року, 03 березня 2020 року, 31 березня 2020 року, 04 травня 2020 року, 30 листопада 2020 року, року не прибувала, у зв`язку із чим була оголошена у розшук 30 листопада 2020 року.

Судом не виключається також можливість впливу обвинуваченої на потерпілого у даному кримінальному провадженні з метою зміни його показів під час судового провадження з метою уникнення відповідальності чи пом`якшення покарання.

Суд зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

В той же час, суд не погоджується з позицією сторони обвинувачення про неможливість застосування до обвинуваченої більш м`якого запобіжного заходу. При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу суд враховує обставини передбачені статтею 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченою кримінального правопорушення, вид покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання винною, а також те, що під час розгляду судом клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, прокурором в судовому засіданні не доведено що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченої та невиконання покладених на неї процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Під час прийняття рішення судом береться до уваги той факт, що ОСОБА_4 має міцні соціальні зв`язки - є матір`ю неповнолітнього сина, працює без офіційного працевлаштування та перебуває на лікуванні. З врахуванням викладеного суд вважає, що застосування такого запобіжного заходу, як домашній арешт в нічну пору доби, для ОСОБА_4 буде достатнім та необхідним для належної поведінки і таким, що зможе запобігти ризикам передбаченим статтею 177 КПК України, оскільки підстав для застосування більш суворого запобіжного заходу під час розгляду клопотання не встановлено.

За вказаних обставин, проаналізувавши всі надані сторонами докази та дані про особу обвинуваченого, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 369-372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Львівської місцевої прокуратури №1 Львівської області ОСОБА_3 ,- задовольнити частково.
Застосувати до обвинуваченої ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічну пори доби, тобто з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., строком на 60 діб, тобто до 15 липня 2021 року.
Покласти на обвинувачену такі обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;
-не відлучатися з м. Львова без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження.
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Попередити ОСОБА_4 , що в разі невиконання вищевказаних зобов`язань, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Роз`яснити обвинуваченій, що відповідно до ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якого вона перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконання покладених на неї зобов`язань.

Ухвалу про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченої.
Органу Національної поліції негайно поставити ОСОБА_4 на облік, як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Виконання ухвали покласти на прокурора Галицької окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_3 .
Повний текст ухвали проголошений 21 травня 2021 року, о 16 год. 40 хв.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Суддя ОСОБА_1