Справа № 461/3794/21
Провадження № 1-кс/461/3087/21
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

27.05.2021 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові клопотання слідчого СУ Головного управління Національної поліції України у Львівській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає: АДРЕСА_2 ,

встановив:

Слідчий СУ Головного управління Національної поліції України у Львівській області ОСОБА_5 , за погодженням прокурора Львівської обласної прокуратури, звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 .
Клопотання мотивує тим, що слідчим управлінням ГУ Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000379 05.05.2021 року, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України. ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, що унеможливлює застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу та свідчить про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний клопотання не заперечив. Просив обмежити перебування вдома у нічний час, для можливості відвідувати місце роботи.

Прокурор клопотання підтримав, з підстав наведених у ньому.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши доводи учасників процесу, оцінивши всі обставини кримінального провадження в сукупності, приходжу до наступного висновку.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Положеннями ч.2 ст.177 КПК України, визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Встановлено, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України.

Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри на даному етапі досудового розслідування підтверджується зібраними по справі доказами, зокрема протоколом огляду місця події від 05.05.2021 та схемою до нього, допитом потерпілих ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , допитами свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , висновком медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_4 , висновками автотехнічних, транспортно-трасологічної та інженеро-транспортної експертизи.

Оцінюючи матеріали клопотання, обставини наведені у повідомленні про підозру, вважаю, що наявні вагомі докази того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, може незаконно впливати на учасників кримінального провадження у цьому ж кримінальному провадженні, переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Відповідно до ч.1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , враховую вимоги пп. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Оцінюючи матеріали клопотання та обставини справи в їх сукупності, беручи до уваги наявність вагомих доказів того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на учасників кримінального провадження, з метою запобігти цим ризикам, приходжу до переконання, що до ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Такий запобіжний захід є співмірним існуючим ризикам, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри, зможе забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, а відтак є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження.

Доводи слідчого та прокурора про необхідність застосування практики Європейського Суду з прав людини є важливим аспектом захисту прав людини, але в даному кримінальному провадженні посилаючись на зазначену в клопотанні практику Європейського Суду з прав людини прокурор та слідчий намагаються використати її не на користь особи, а з метою обтяження та погіршення її становища, а саме застосування більш суворого запобіжного заходу, що може становити ризики для справедливості кримінального провадження та дотримання прав, свобод та законних інтересів його учасників, відтак такі доводи слідчого та прокурора відхиляються судом.

Висновки ЄСПЛ направлені на встановлення порушень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і захист прав людини (у виключних випадках - юридичної особи). Правові висновки ЄСПЛ у порядку аналогії не можуть бути застосовані для захисту прав та інтересів суб`єктів владних повноважень або обґрунтування позиції сторони обвинувачення чи органу досудового розслідування спрямовану на обмеження прав людини в той чи інший спосіб, оскільки законодавство України побудовано, зокрема, на основі конституційного принципу, коли права, свободи людини та їх гарантії визначають спрямованість діяльності держави, а не навпаки.

Таким чином, наведені висновки можуть бути застосовані чи враховані судом чи слідчим суддею для ухвалення відповідного рішення у справі як аргумент яким обґрунтовується необхідність застосування того чи іншого виду забезпечення заходу кримінального провадження, в контексті недопущення положень Конвенції, а не як аргумент для застосування тих чи інших обмежень по відношенню до особи, в контексті застосування більш суворих обмежень. Крім того, в ході судового розгляду слідчому судді не надано жодного доказу стосовно перебування обвинуваченого у трудових відносинах з будь-якою установою чи організацією, відтак суд відхиляє доводи обвинуваченого з приводу обмеження перебування за місцем проживання в нічний час у зв`язку із необхідністю відвідувати місце праці.

Таким чином, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.176, 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197 КПК України,
постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з обмеженням права покидати без дозволу слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, прокурора чи суду місце постійного проживання цілодобово.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1.Прибувати до слідчого, прокурора, суду за першим викликом;

2.Утриматись від спілкування із свідками, потерпілими (перелік яких буде доведений до обвинуваченого органом досудового розслідування) у кримінальному провадженні з приводу обставин даного провадження;

3.Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) та/або інші документи, що дають право на виїзд з України, у разі наявності таких;

4.Носити електронний засіб контролю.

Строк дії ухвали до 27 липня 2021 року.

Роз`яснити підозрюваному порядок виконання ухвали, передбачений ч.5 ст.181 КПК України.

Копію ухвали скерувати до Головного управління Національної поліції у Львівській області для виконання.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1