справа № 164/650/20
п/с 1-кс/164/77/2021
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2021 року Смт. Маневичі

Слідчий суддя Маневицького районного суду Волинської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , начальника СВ ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника ОСОБА_6 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання т.в.о. заступника начальника відділення поліції начальника СВ відділення № 1 (сел. Маневичі) Камінь-Каширського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Маневицької місцевої прокуратури Волинської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000060 від 14 квітня 2020 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 367 КК України, про арешт майна підозрюваного ОСОБА_5 , -

В С Т А Н О В И В :

Т.в.о. заступника начальника відділення поліції начальника СВ відділення № 1 (сел. Маневичі) Камінь-Каширського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Маневицької місцевої прокуратури Волинської області ОСОБА_3 звернувся до суду із вказаним клопотанням, яке мотивував тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 367 КК України, у зв`язку з чим 28 січня 2021 року ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень. Досудовим розслідуванням встановлено, що в результаті злочинних дій ОСОБА_5 державним інтересам заподіяно шкоду на загальну суму 1 246 696 гривень, у зв`язку з чим 23 лютого 2021 року Державною екологічною інспекцією у Волинській області була подана позовна заява про стягнення з підозрюваного вказаної суми майнової шкоди.
З метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушеньта подальшого забезпечення цивільного позову, а також запобігання відчуження майна, виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно підозрюваного, просили клопотання задовольнити.

Прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити із наведених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_5 , його захисник ОСОБА_6 , щодо клопотання заперечили, просили відмовити в його задоволенні.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали клопотання та долучені документи, слідчий суддя приходить наступних висновків.

Арешт майна це один із заходів забезпечення кримінального провадження, суть якого полягає в тимчасовому позбавленні осіб, які мають цивільно правові обов`язки, що випливають із факту вчинення злочину, можливості користуватися, розпоряджатися чи відчужувати певне його майно з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або задоволення цивільного позову.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Вимогами п.п. 2, 3 ч. 2 ст.131 КПК України визначено, що арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за правилами ст.132 КПК України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані повинні міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Із матеріалів, долучених до клопотання, вбачається, що 28 січня 2021 року ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 367, ч. 2 ст. 367 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що в результаті злочинних дій ОСОБА_5 державним інтересам заподіяно шкоду на загальну суму 1 246 696 гривень, у зв`язку з чим 23 лютого 2021 року Державною екологічною інспекцією у Волинській області була подана позовна заява про стягнення з підозрюваного вказаної суми майнової шкоди.

Згідно з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 14 січня 2021 року квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_7 на праві приватної спільної сумісної власності (а.п. 12).

Таким чином, зважаючи на те, що стороною кримінального провадження, на підставі наданих та досліджених в судовому засіданні слідчим суддею доказів, доведено наявність підстав для накладення арешту на майно підозрюваного, враховуючи характер та обставини розслідуваного кримінального правопорушення, наявні у матеріалах клопотання фактичні дані, які дають достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у п.4 ч.2 ст.170 КПК України, беручи до уваги те, що заборона відчуження та розпорядження вказаним нерухомим майном є забезпечення неможливості особі у власності якої перебуває майно його передачі, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, забезпечення цивільного позову, клопотання слід задовольнити частково та накласти арешт на квартиру шляхом заборони на її відчуження та розпорядження, що буде допустимим та співмірним обмеженням під час кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 170-173, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання т.в.о. заступника начальника відділення поліції начальника СВ відділення № 1 (сел. Маневичі) Камінь-Каширського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Маневицької місцевої прокуратури Волинської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000060 від 14 квітня 2020 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 367 КК України, про арешт майна підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити частково.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить підозрюваному ОСОБА_7 на праві приватної спільної сумісної власності шляхом заборони на відчуження та розпорядження його частиною нерухомого майна.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
Відповідно до вимог ч. 1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя
Маневицького районного суду
Волинської області ОСОБА_1