Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8293/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2021 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 за участю захисника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,
У С Т А Н О В И В:
До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 19.07.2019 у справі № 758/8980/19 на об`єкт нерухомого майна: житловий будинок (літ «А») загальною площею 1514,6 кв.м., житловою площею 679, 6 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 000.

В обґрунтування клопотання зазначено, що рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 10.09.2020 у справі № 761/18788/19 припинено право власності ОСОБА_5 на 1/100 частку у житловому будинку (літ «А»), загальною площею 679,6 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_1 (далі - «Будинок»), реєстраційний номер: 000. Визнано за ОСОБА_4 право власності на 1/100 частку у Будинку, виплачено ОСОБА_5 компенсацію вартості 1/100 частки у житловому будинку у розмірі 552 888 грн. 50 коп., що внесені ОСОБА_4 на депозитний рахунок Шевченківського районного суду м. Києва 23 серпня 2019 року (платіжне доручення № 40 від 23.08.2019).

З Державного реєстру речових прав заявник дізнався про те, що на будинок ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 19.07.2019 у справі № 758/8980/19 накладено арешт. З фабули кримінального провадження, зазначеного в ухвалі про накладення арешту та відповідних статей КК України, вбачається, що підставою для звернення до правоохоронних органів ОСОБА_5 було те, що за її словами будь-які договори про поділ будинку не укладались та нотаріально не посвідчувались, частки у спільній частковій власності в натурі також не виділялись, вона не з`явилась до Національного Банку України та не підписала акт приймання-передачі тощо.

Тобто, на думку заявника, всі обставини вказаного кримінального провадження стосуються проведення аукціону 03.12.2018, укладення договору 16.01.2019, актів приймання-передачі 07.03.2019 - тобто виключно документів. При цьому з фабули кримінального провадження вбачається, що жодних дій, подій, майна тощо у Будинку не було: в ньому не підписувалися документи, не відбувалися протиправні дії, більш того, ОСОБА_5 навіть ніколи не була у ньому в середині.

Заявник просить суд зважити, що з моменту накладення арешту минуло майже 2 роки. Тобто, навіть з огляду на приписи ст. 219 КПК України, досудове розслідування злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України мало закінчитися, певній особі мала бути вручені підозра. За два роки жоден працівник поліції, прокуратури чи будь-якого іншого правоохоронного органу до заявника або співвласника ОСОБА_6 не звертався; вони не були учасником жодної слідчої дії. За всі ці два роки у будинку не було проведено ані обшуку, ані огляду, ані експертизи.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав у повному обсязі, просив його задовольнити.

Посадові особи Подільської окружної прокуратури м. Києва про час, день та місце розгляду скарги повідомлені у встановленому законом порядку, в судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомили.

Вислухавши представника заявника, вивчивши клопотання, дослідивши матеріали додані до нього, слідчий суддя дійшов наступного.

Відповідно до частин 1, 2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

В судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві знаходились матеріали кримінального провадження № 0001943 від 30.05.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

На підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від 19.07.2019 було накладено арешт на об`єкт нерухомого майна: житловий будинок (літ «А») загальною площею 1514,6 кв.м., житловою площею 679, 6 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 000, з забороною його відчуження.

Згідно з відомостей з Єдиного реєстру речових прав на нерухоме майно № 261452397 від 14.06.2021 житловий будинок (літ. «А»), об`єкт житлової нерухомості загальною площею 1514,6 кв.м., житловою площею 679,6 кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_1 на праві приватної спільної часткової власності зареєстровано за: 1/100 частка за ОСОБА_5 , 34/100 за ОСОБА_6 , 65/100 за ОСОБА_4 .

На підставі рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 10.09.2020 припинено право власності ОСОБА_5 на 1/100 частку у житловому будинку (літ «А»), загальною площею 679,6 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_1 реєстраційний номер: 000. Визнано за ОСОБА_4 право власності на 1/100 частку у зазначеному житловому будинку, та присуджено виплатити ОСОБА_5 компенсацію вартості 1/100 частки у житловому будинку у розмірі 552 888 грн. 50 коп., що внесені ОСОБА_4 на депозитний рахунок Шевченківського районного суду м. Києва 23 серпня 2019 року (платіжне доручення № 40 від 23.08.2019).

Як вбачається з відповіді № 10.57-45-3110вих-21 від 15.07.2021, наданої заступником керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва, постановою слідчого від 30.11.2020 у кримінальному провадженні № 0001943 прийнято рішення про його закриття на підставі абз. 14 ч. 1 ст. 284 КПК України. На даний час постанова слідчого не скасована.
Згідно із частиною третьою статті 174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частина четверта статті 174 КПК України).

Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою слідчий, який згідно з приписами КПК України, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.

Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України 2012 року слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

Згідно висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 у справі № 727/2878/19, на слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу).

Крім того, у КПК України немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Отже, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, зважаючи на закриття кримінального провадження постановою слідчого від 30.11.2020, слідчий суддя приходить до висновку, що у накладенні арешту на об`єкт нерухомого майна житловий будинок (літ. «А») загальною площею 1514, 6 кв. м, житловою площею 679,6 кв. м, реєстраційний номер 000, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , який на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_5 (1/100 частки), ОСОБА_6 (34/100 частки) та ОСОБА_4 (65/100 частки), відпала потреба.
За таких обставинслідчий суддя вважає, що клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна підлягає задоволенню.
Керуючись ст. 110, 131, 132, 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від 19 липня 2019 року у справі 758/8980/19 на об`єкт нерухомого майна житловий будинок (літ. «А») загальною площею 1514, 6 кв. м, житловою площею 679,6 кв. м, реєстраційний номер 000, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , який на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_5 (1/100 частки), ОСОБА_6 (34/100 частки) та ОСОБА_4 (65/100 частки), із забороною його відчуження.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1