П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 липня 2021року м. Київ

Справа № 370/1087/21
Провадження: № 3-зв/824/30/2021

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Невідома Т.О.,

розглянувши заяву адвоката Шимка Андрія Олександровича в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Желепи О.В.
від розгляду апеляційної скарги адвоката Шимка Андрія Олександровича в інтересах ОСОБА_1
на постанову Макарівського районного суду Київської області від 02 червня 2021 року, винесену під головуванням судді Тандира О.В.
у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП,

в с т а н о в и л а :

Постановою Макарівського районного суду Київської області від 02 червня 2021 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 1 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 грн з позбавленням права керування транспортними засобами строком на один рік.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 454 грн.
Не погодившись із таким судовим рішенням, адвокат Шимко А.О. в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

02 липня 2021 року автоматизованою системою документообігу Київського апеляційного суду справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 (єдиний унікальний номер судової справи 370/1087/21, номер провадження 33/824/3330/2021) призначено для апеляційного перегляду судді Желепі О.В.
19 липня 2021 року адвокат Шимко А.О. в інтересах ОСОБА_1 подав до суду заяву про відвід судді, в якій просив відвести суддю Желепу О.В. від розгляду справи у зв`язку з наявністю підстав щодо неупередженості судді. Вказав, що справа розглядається з порушенням положень КУпАП без виклику його клієнта ОСОБА_1 .
Дослідивши подану апеляційну скаргу, матеріали справи та заяву адвоката Шимка А.О. в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Желепи О.В. приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.
Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.
Так, норми КУпАП не містять норм, що визначають правила відводу (самовідводу) судді.

Разом з тим, Європейський суд у рішенні «Мікалефф проти Мальти» (Micallef v Malta), висвітлив законодавчу прогалину та негативні наслідки відсутності правового врегулювання інституту відводу у національному законодавстві, констатувавши, що відсутність останнього ставить під сумнів існування одної з гарантій, передбаченої ст. 6 Конвенції щодо незалежності і безсторонності суду під час відправлення правосуддя.

Отже, забезпечення права особи на справедливий судовий розгляд незалежним та неупередженим судом, а також унеможливлення зловживання таким правом, вимагає застосування практики ЄСПЛ, як єдиного джерела права, яке регулює відповідні процедури.
Як неодноразово зазначав Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.
У справі «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року) зазначено, що наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» вказано, що у кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.
Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. рішення у справі Веттштайна (Wettstein), п. 43).
Сумніви в незалежності відсутні, коли у об`єктивного спостерігача не виникне підстав для занепокоєння з цього питання в обставинах справи, що розглядається «Кларк проти Сполученого Королівства» (Clarke v. TheUnitedKingdom).

Пункт 1 статті 6 Конвенції вимагає, щоб суд, який підпадає під його дію, був неупередженим.
Європейський суд визначає два критерії оцінки неупередженості.
Суб`єктивний підхід, необхідність переконатися в суб`єктивному звинуваченні або інтересі певного судді у конкретній справі. З точки зору такого підходу, особиста безсторонність судді презюмується за відсутності доказів зворотного «Кіпріану проти Кіпру» (Kyprianou v. Cyprus), демонстрація суддею ворожості або злого умислу «Де Кюббер проти Бельгії» (DeCubber v. Belgium).

В свою чергу, об`єктивний підхід, полягає у тому, щоб визначити, чи були надані судді достатні гарантії, щоб виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо цього «Грівз проти Сполученого Королівства» (Grieves v. TheUnitedKingdom).
Підсумовуючи наведене, суд вважає, що обставини, зазначені в заявіадвоката Шимка А.О. в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Желепи О.В. в якості підстави для відводу, є виключно його власними припущеннями та не свідчать про існування об`єктивно обґрунтованих обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Посилання заявника на те, що розгляд справи судом здійснюється без повідомлення його клієнта ОСОБА_1 є безпідставними та такими, що спростовуються матеріалами справи. При цьому, слід відмітити, що адвокат Шимко А.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , повідомлявся судом апеляційної інстанції про розгляд справи належним чином, проте, неодноразово подавав до суду клопотання про відкладення розгляду справи.
На думку суду, вчинення таких дій та, відповідно, подання заяви про відвід судді, вказують лише на намір представника особи, що притягається до адміністративної відповідальності, затягнути апеляційний перегляд справи.

Оскільки заявлений відвід не містить взагалі будь-яких підстав та мотивів, які б викликали сумніви в неупередженості судді Желепи О.В., заяву адвоката Шимка А.О. в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Желепи О.В. слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 245, 294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И Л А :

Заяву адвоката Шимка Андрія Олександровича в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Желепи О.В. залишити без задоволення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Невідома