Справа №592/28/21 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/121/21 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - домашній арешт
УХВАЛА
Іменем України

16 квітня 2021 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 592/28/21 за апеляційною скаргою прокурора ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 12.01.2021, якою відмовлено у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України,

учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

захисників адвокатів ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

установила:

В поданій апеляційній скарзі (зі змінами та доповненнями) прокурор ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді і постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого та застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за фактичним місцем проживання в АДРЕСА_2 і АДРЕСА_3 та покласти обов`язки: прибувати до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою; не відлучатися з м. Суми, в якому він проживає без дозволу слідчого або прокурора; повідомляти слідчого або прокурора про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування із ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 ; здати на зберігання слідчому або уповноваженому державному органу свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну. Вказує, що системний аналіз змісту розсекречених протоколів негласних слідчих (розшукових) дій, протоколів засідань постійної комісії з питань архітектури, містобудування, регулювання земельних відносин, природокористування та екології СМР та рішеннями СМР дозволяє дійти висновку про обґрунтованість оголошеної ОСОБА_8 підозри за ч. 3 ст. 369 КК. Крім цього зазначає, що слідчий суддя ОСОБА_1 , відмовляючи у задоволенні клопотання слідчого, був обізнаний, що ОСОБА_8 підозрюється у наданні неправомірної вигоди депутатам СМР, у тому числі й ОСОБА_14 , за вирішення питання позитивного голосування за надання дозволів на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж ряду земельних ділянок, від результату голосування яких залежала зміна відсотку орендної плати його дружині ФОП ОСОБА_23 . При цьому суддя самовідводу не заявив, розглянувши таким чином провадження незаконним складом суду.

04.01.2021 до Ковпаківського районного суду м. Суми з клопотанням, погодженим із прокурором відділу Сумської обласної прокуратури, звернувся слідчий ГУ ДФС у Сумській області, яке обґрунтував тим, що ОСОБА_8 підозрюється в тому, що 25.09.2020 за попередньою змовою із ОСОБА_11 у проміжок часу з 11:27 до 12:00 у приміщенні КП «Міськводоканал» СМР в м. Суми, вул. Білопільський шлях, 9 передав ОСОБА_13 раніше обумовлену суму неправомірної вигоди (30 тис. дол. США) за вирішення останнім як депутатом СМР питання позитивного голосування ним особисто, депутатом ОСОБА_14 та іншими депутатами за надання дозволів на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельних ділянок у АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 та щодо інших земельних ділянок.

14.08.2020 до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК, а 21.12.2020 за ч. 3 ст. 369 і ч. 4 ст.368 КК. 30.12.2020 ОСОБА_8 вручене письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК.

Зважаючи на те, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, існують ризики того, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти зазначеним ризикам, то слідчий просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Ухвалою слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 12.01.2021 у задоволенні вказаного клопотання слідчому відмовлено. Своє рішення слідчий суддя умотивував тим, що обгрунтованість підозри, а також існування ризиків, на які вказує сторона обвинувачення не підтверджуються з достатньою повнотою наданими матеріалами, а тому відсутні законні підстави для застосування запобіжного заходу.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого рішення слідчого судді, доводи прокурора ОСОБА_6 , який підтримав змінену та доповнену апеляційну скаргу, підозрюваного ОСОБА_8 та його захисників ОСОБА_9 і ОСОБА_10 про залишення рішення слідчого судді без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що змінена і доповнена апеляційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Зокрема, судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними законом, а суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (ст. 1-2 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів»).

Відповідно ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», правосуддя в Україні здійснюється виключно судами та відповідно до визначених законом процедур судочинства, а згідно ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону, що також закріплено і в ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.

Відповідно п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості, а згідно п. 81 рішення ЄСПЛ від 06.09.2005 «Салов проти України» (Salov v. Ukraine), заява № 65518/01) «неупередженість» у сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді в конкретній справі тобто, суддя не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію, тобто чи були в суді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу».

Підходи до встановлення наявності упередженості та безсторонності суддів також викладені у рішеннях ЄСПЛ (зокрема, справа «Мироненко та Мартиненко проти України» (Mironenko and Martenko v. Ukraine), заява № 4785/02, 10.12.2009, п. 66, 69, 70), згідно яких наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод за допомогою об`єктивного та суб`єктивного критеріїв. У кожній окремій справі необхідно визначити, чи мають стосунки, які розглядаються, такі природу і ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Застосовуючи об`єктивний критерій, необхідно з`ясувати, чи існують певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в безсторонності судді. У справі «Білуха проти України» (рішення від 09.11.2006, заява № 33949/02) ЄСПЛ констатував, що «наявність безсторонності відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 49). При вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною» (п. 52).

Згідно Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006, неупередженість є необхідною умовою належного виконання суддею своїх обов`язків, а у п. 2.5 цих принципів визначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. При цьому підлягає задоволенню відвід судді від участі в розгляді справи, якщо у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Коментарем до Кодексу суддівської етики, затвердженим рішенням РСУ від 04.02.2016 № 1, роз`яснено, що суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але повинен бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. Довіра з формуванням суспільної думки націлена на правомірні очікування з боку громадськості певної моделі поведінки від суддів, що втілюється у ефективному відправленні судочинства і виступає мірою реалізації завдань справедливого суду (ст. 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ черговим з`їздом суддів України 22.02.2013). При цьому, здійснюючи розгляд справ ЄСПЛ констатував, що «…сумнів є легітимним, навіть якщо він не призводить до суттєвих наслідків; сумніви можуть бути фактично необґрунтованими; достатньо того, що в розумної людини, на її погляд, вони викликають побоювання стосовно упередженості суду, що має підґрунтя на певних обставинах» (рішення ЄСПЛ від 26.09.2019 у справі «Іліє проти Румунії» (Ilie v. Romania), заява № 26220/10), тому суд може бути справедливим, але породжувати легітимні сумніви щодо своєї безсторонності.

Аналізуючи зазначені вимоги закону, колегія суддів приходить до переконання, що головною метою відводу/самовідводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти можливій упередженості судді (суддів) під час розгляду конкретної справи, запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді (суддів), оскільки кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом (ст. 6 Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод). При цьому незалежність судів є прерогативою (привілеєм), що надається не на користь власних інтересів суддів, а на користь забезпечення верховенства закону та в інтересах тих осіб, що покладають надію на правосуддя (Висновок № 1 (2001) КРЄС для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів).

Відповідно ст. 80 КПК, за наявності підстав, передбачених ст. 75 КПК, зокрема, слідчий суддя зобов`язаний заявити самовідвід, а ч. 2 ст. 370 КПК визначає, що законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Як норми міжнародного права, так і норми національного кримінального процесуального законодавства України серед підстав визнання незаконності складу суду виділяють участь судді в розгляді справи за наявності підстав, які виключали його (судді) участь в кримінальному провадженні.

Так, ГУ ДФС у Сумській області здійснює досудове розслідування кримінального провадження № 0000047, відомості про яке внесені до ЄРДР 14.08.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 369, ч. 4 ст. 368 КК. В межах цього провадження 30.12.2020 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК, зокрема у наданні неправомірної вигоди у сумі 30 тис. дол. США депутатам СМР VII скликання ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та іншим депутатам цієї ради, за попередньою змовою групою осіб, за позитивне вирішення ними шляхом голосування «за» на сесії ради 23.09.2020 питання про надання дозволів на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельних ділянок у АДРЕСА_4 для ТОВ «Урса-Торг»; АДРЕСА_5 для ВАТ «Сумський завод сільськогосподарського машинобудування «Сумсільмаш»; вул. Леваневського, 2/1 для ТОВ «Урса-Торг» та щодо інших земельних ділянок. 04.01.2021 слідчий за погодженням з прокурором звернувся до місцевого суду з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту та покладення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК. Ухвалою слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 від 12.01.2021 відмовлено у задоволенні вказаного клопотання слідчого з мотивів відсутності доказів щодо обґрунтованості оголошеної ОСОБА_8 підозри та існування ризиків, на які вказував слідчий у своєму клопотанні.

В ході апеляційного розгляду кримінального провадження в судовому засіданні прокурор заявив про незаконність складу суду через конфлікт інтересів слідчого судді, що на думку сторони обвинувачення є безумовною підставою для скасування постановленої суддею ухвали при його головуванні.

Зокрема, як убачається з наданих прокурором розсекречених протоколів про хід і результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії, а саме зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж за період з 06.02.2021 до 01.03.2021 за номером телефону ОСОБА_14 , рішення СМР VIII скликання від 24.03.2021, протоколу ведення сесії СМР від 24.02.2021, протоколу IV сесії СМР від 24.02.2021, протоколу ведення сесії СМР від 24.03.2021, протоколу I пленарного засідання V сесії СМР від 24.03.2021, слідчий суддя ОСОБА_1 , здійснюючи судовий розгляд клопотання слідчого за участі прокурора ОСОБА_6 був обізнаний, що ОСОБА_8 підозрюється у наданні неправомірної вигоди депутатам СМР, у тому числі й депутату ОСОБА_14 , за вирішення питання позитивного голосування за надання дозволів на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж ряду земельних ділянок, від результату голосування яких ймовірно залежала зміна відсотку орендної плати і його дружині ФОП ОСОБА_23 , про що свідчить телефонна розмова між депутатом СМР ОСОБА_14 та суддею ОСОБА_1 .

Таким чином, ураховуючи надану прокурором при апеляційному розгляді інформацію про стосунки між депутатом СМР ОСОБА_14 та суддею ОСОБА_1 , колегія суддів приходить до переконання, що поведінка окремого судді в конкретній справі мала таку природу і ступінь, що не свідчили про його безсторонність та неупередженість (об`єктивний критерій), а також про існування з боку судді достатніх гарантій для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу як в учасників кримінального провадження, так і у стороннього спостерігача (суб`єктивний критерій). При цьому, на думку колегії суддів, прокурор у кримінальному провадженні належним чином обґрунтував причини побоюватися, що слідчий суддя був небезсторонній, оскільки об`єктивність судді проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх діях, що супроводжують його ухвалення, так як довіра з формуванням суспільної думки націлена на правомірні очікування з боку сторін кримінального провадження та громадськості певної моделі поведінки від суддів, що втілюється у ефективному відправленні судочинства і виступає мірою реалізації завдань справедливого суду, навіть якщо це не призводить до суттєвих наслідків.

З огляду на викладене, обставини, які були вказані прокурором у своїй зміненій та доповненій апеляційній скарзі щодо слідчого судді з огляду на положення п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, є такими, що виключали участь цього судді в розгляді клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу, оскільки у даному випадку на переконання колегії суддів «достатньо того, що в розумної людини, на її погляд, наведені факти викликають побоювання стосовно упередженості суду, що має підґрунтя на певних обставинах».

Відповідно п. 2 ч. 2 ст. 412 КПК, судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо його ухвалено незаконним складом суду, а згідно п. 1 ч. 1 ст. 415 цього Кодексу суд апеляційної інстанції скасовує ухвалу суду і призначає новий розгляд у суді першої інстанції, якщо встановлено порушення, передбачене п. 2 ч. 2 ст. 412 КПК (ухвалення судового рішення незаконним складом суду).

Ураховуючи наведені вище обставини, застосовуючи чинне національне законодавство України, усталену судову практику ЄСПЛ щодо тлумачення понять «незалежний», «безсторонній» та щодо визначення суб`єктивного і об`єктивного критеріїв неупередженості (безсторонності) суду, з метою виключення будь-яких можливих сумнівів у стороннього спостерігача (сторін кримінального провадження, суспільства) в об`єктивності та неупередженості слідчого судді, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити апеляційну скаргу прокурора в частині розгляду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу незаконним складом суду, скасувавши ухвалу слідчого судді, оскільки це рішення не можна вважати законним, обґрунтованим і належним чином умотивованим.

Одночасно після скасування ухвали слідчого судді колегія суддів вважає за необхідне відповідно п. 1 ч. 1 ст. 415 КПК призначити новий розгляд в суді першої інстанції, задовольнивши таким чином частково апеляційну скаргу прокурора.

Що стосується інших доводів апеляційної скарги прокурора про невідповідність висновків слідчого судді фактичним обставинам кримінального провадження, то колегія суддів не може прийняти їх до уваги, оскільки наведені обставини спочатку підлягають ретельній перевірці та безпосередньому дослідженню при новому судовому розгляді в суді першої інстанції з дотриманням вимог КПК, а вже потім при наявності остаточного судового рішення (у разі оскарження) бути предметом перевірки в апеляційному суді (ч. 2 ст. 415 КПК)

Керуючись ст. 404, 405, 407, 412, 415, 418, 419 і 422 КПК України,

постановила:

Апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу Ковпаківського районного суду м. Суми від 12.01.2021 відносно ОСОБА_7 скасувати у зв`язку із істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та призначити новий судовий розгляд в суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4