ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

УХВАЛА

м.Фастів Київська область 18 травня 2021 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянув матеріали клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження № 0000631 від 12.05.2021 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

18 травня 2021 року до слідчого судді звернувся прокурор Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження № 0000631 від 12.05.2021 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що 11.05.2021 року близько 16 год. 50 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в м. Боярка Фастівського району Київської області, надав працівникам поліції відділення поліції №1 Фастівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області неправомірну вигоду в розмірі 1100 гривень задля вирішення питання, щодо уникнення адміністративної відповідальності.

Під час огляду місця події, що мав місце 11.05.2021 року, зокрема службового автомобіля Skoda Rapid реєстраційний номер НОМЕР_1 , припаркованого на узбіччі дороги навпроти домоволодіння АДРЕСА_1 виявлено та вилучено банкноту номінальною вартістю 500 гривень серії УЗ1813257, банкноту номінальною вартістю 200 гривень серії СБ8241799, банкноту номінальною вартістю 200 гривень серії УЄ8028499, банкноту номінальною вартістю 50 гривень серії ТЕ3635936, банкноту номінальною вартістю 50 гривень серії СЛ4764313, банкноту номінальною вартістю 50 гривень серії ТЗ8360313 та банкноту номінальною вартістю 50 гривень серії УД2942726.

Постановою слідчого про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 12.05.2021 року вилучені речі визнано речовими доказами.

Положеннями ст. 2,7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Положеннями п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачене обов`язкове зазначення у клопотанні слідчого, прокурора підстави та мети відповідно положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування арешту майна.

Також в клопотанні повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

В клопотанні прокурор зазначив, що документи, які підтверджують право власності на гроші, що належить арештовувати у ході досудового розслідування, на час подачі клопотання не встановлено, однак посилається на те, що користувався грошима ОСОБА_4 .

Також прокурор в клопотані посилається на те, що зазначені кошти визнані речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні на підставі постанови слідчого.

Разом з тим, аналіз клопотання, з яким звернувся слідчий до слідчого судді дає підстави вважати про недостатність доказів про те, що вказані речі відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 167 та ч. 3 ст. 168 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа підчас затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол.

Згідно ч. 2 ст. 223 КПК України підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Таким чином, Огляд це слідча дія, що полягає у безпосередньому сприйнятті зовнішніх ознак матеріальних об`єктів з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Під іншим володінням особи розуміються транспортний засіб, земельна ділянка, гараж, інші будівлі чи приміщення побутового, службового, господарського, виробничого та іншого призначення, які знаходяться у володінні особи (частина друга статті 233 Кодексу).

Згідно ч. 2 ст. 234 КПК України, обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді.

Звертаючись з даним клопотанням прокурор не зазначив та не надав доказів про те, що огляд автомобіля було проведено на підставі ухвали слідчого судді або що після проведення огляду автомобіля та вилучення речей, які слідчий передбачає арештувати він звертався до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на обшук, як це передбачено ч.3 ст.233 КПК України.

Згідно частини першої ст. 172 КПК України, суд зобов`язаний повідомити особу-володільця майна, що належить арештувати, про судовий розгляд поданого клопотання. Проте данних про місцезнаходження володільця, розпорядника або користувача майна чи інших контактів прокурором в клопотанні не зазначено, що унеможливлює його виклик до суду (в клопотанні прокурором зазначено, що розпоряджався та користувався грошовими коштами ОСОБА_4 ).

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.170-172 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження № 0000631 від 12.05.2021 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, повернути прокурору для усунення недоліків та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1