Справа № 755/2047/21
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду

"15" лютого 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06 липня 2019 року до ЄРДР за №0005520 від 28.10.2020 за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Житомирської обл., м. Коростень, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, працюючого неофіційно електриком, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого до затримання за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 18.12.2007 року Бердичівським районним судом Житомирської області, за ч. 3 ст. 185, ст. 75, 104 КК України до 3 років позбавлення волі з іспитовим строком 2 роки;

- 12.06.2008 року Бердичівським районним судом Житомирської області, за ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 70, ст. 75 КК України до 4 років позбавлення волі з іспитовим строком 1 рік; ухвалою Бердичівського районного суду Житомирської області, від 25.05.2009 направлений для відбуття призначеного покарання, звільнився 22.07.2011 умовно-достроково невідбутий строк покарання 1 рік 10 місяців;

- 06.02.2012 року Солом`янським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 185 ст. 71 КК України до 2 років 6 місяців позбавлення волі, звільнився 23.05.2014 з Райківської ВК № 73 Житомирської області, по відбуттю строку покарання;

- 02.04.2015 року Дніпровським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 185 КК України до 2 років позбавлення волі, звільнився 06.04.2016 з Бучанської ВК № 85 Київської області, по відбуттю строку покарання;

- 02.11.2016 року Шевченківським районним судом м Києва за ч. 3 ст. 185 КК України до 4 років позбавлення волі, звільнився 29.02.2020 року з Бучанської ВК № 85 Київської обл., по відбуттю строку покарання;-

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185КК України, ч. 3 ст. 185 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

представника потерпілого ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

На розгляді Дніпровського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06 липня 2019 року до ЄРДР за №0005520 від 28.10.2020 відносно ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185, 3 ст. 185 КК України.

Прокурор просив призначити обвинувальний акт до судового розгляду, зазначаючи про відповідність обвинувального акта у даному кримінальному провадженні вимогам ст. 291 КПК України.

Представник потерпілого підтримала думку прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_3 не заперечив проти призначення обвинувального акта до судового розгляду.

Заслухавши думки учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що є достатні підстави для призначення його до судового розгляду, оскільки, згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим, відповідно до вимог КПК України, прокурором також дотримані вимоги КПК України та підстав для його повернення прокурору не встановлено.

Згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим, відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги кримінально-процесуального законодавства. В обвинувальному акті зазначено виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення відповідно до вимог п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, яким суд на даному етапі розгляду даного кримінального провадження позбавлений можливості надати оцінку, а тому підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокуророві, не встановлено.

Дане кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.

У підготовчому судовому засіданні, відповідно до положень ч. 2 ст. 318, п. п. 19, 25, 26 ч. 1 ст. 3 КПК України, судом визначено коло осіб з боку обвинувачення та захисту, які братимуть участь у судовому розгляді.

У підготовчому судовому засіданні будь-яких клопотань, які б перешкоджали призначенню судового розгляду, не заявлено.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Згідно ч. 1 ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Як вбачається з позовної заяви, представник потерпілого ПАТ «Укртелеком» в особі Київської міської філії ОСОБА_6 заявив до ОСОБА_3 цивільний позов, у якому просить стягнути з обвинуваченого на його користь суму матеріального збитку у розмірі 137 522 грн. 09 коп.

Проте згідно пред`явленого ОСОБА_3 обвинувачення сума завданого злочинними діями матеріального збитку потерпілому становить 132 704 грн. 06 коп., з яких 22097 грн. 43 коп. відшкодовано (майно на вказану суму повернуто власнику)

Відповідно до ч. 4 ст. 128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Згідно ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку із зазначеним представнику потерпілого ПАТ «Укртелеком» в особі Київської міської філії ОСОБА_6 необхідно уточнити вимоги в цивільному позові та зазначити, з урахуванням пред`явленого ОСОБА_3 обвинувачення, яку суму матеріальної шкоди він просить стягнути з обвинуваченого в рамках кримінального провадження в якому він подає цивільний позов.

Також прокурор в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказавши на обґрунтованість підозри обвинуваченого ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 та ч. 3 ст. 185 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_3 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчинити нове кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Прокурор вказав про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які існували на момент обрання відносно останнього запобіжного заходу на стадії досудового розслідування які продовжують існувати і не зменшились, оскільки ОСОБА_3 будучи обізнаним з покаранням за вчинені ним злочини, може переховуватись від суду, підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років. Крім того, ОСОБА_3 раніше судимий за вчинення тотожних злочинів, що свідчить про реальність ризику переховування останнього від суду у разі перебування на свободі.

Представник потерпілого підтримав клопотання прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_3 проти клопотання прокурора не заперечував.

Заслухавши думки учасників процесу, суд приходить до наступного.

Згідно ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У цій ситуації у вказаному кримінальному провадженні було висунуто обвинувачення ОСОБА_3 вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 та ч. 3 ст. 185 КК України.

На цей час обвинувачений та свідки в даному кримінальному провадженні не допитані.

Докази передбачені ст. 84 КПК України з боку обвинувачення та захисту у цей період, не досліджені.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 суд враховує наступне.

Відповідно до обвинувального акту встановлено такі відомості: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Житомирської області, м. Коростень, українець, громадянин України, з середньою освітою, не одружений, працюючий неофіційно електриком, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий до затримання за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий.

Обвинувачений ОСОБА_3 на час вирішення даного питання за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, має типові соціальні зв`язки для особи його віку та статусу, раніше неодноразово судимий та тотожні злочини.

Заслухавши учасників судового провадження, суд вважає обґрунтованими зазначені прокурором ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України та враховує тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_3 у разі визнання його винним у вчинені кримінального правопорушення, а також конкретні обставини кримінальних проваджень, його особу, а саме відсутність у нього підтверджених сталих соціальних зв`язків, будучи обізнаним з покаранням за вчинені ним злочини, може переховуватись від суду, оскільки підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років. Крім того, ОСОБА_3 раніше судимий за вчинення тотожних злочинів, що свідчить про реальність ризику переховування останнього від суду у разі перебування на свободі.

Також судом враховано, що ОСОБА_3 офіційно не працює, стан його здоров`я задовільний, що не виключає можливість перебування його під вартою в умовах слідчого ізолятора на час судового розгляду, а тому застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, на даний час не вбачається.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Враховуючи наведене, суд на даному етапі розгляду обвинувального акту, приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Також, суд враховує вимоги ст. 183 КПК України та вважає за необхідне визначити обвинуваченому заставу у розмірі, який буде достатнім для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст. 182 вказаного Кодексу, а саме 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 45400 гривень та покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 21, 22, 182, 183, 303, 314-316, 369-372 КПК України,

У Х В А Л И В:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06 липня 2019 року до ЄРДР за №0005520 від 28.10.2020 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, ч. 3 ст. 185 КК України, призначити до судового розгляду на 14 годину 00 хвилин 25 лютого 2021 року, у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5.

Судовий розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

У судове засідання викликати сторін кримінального провадження (ч. 2 ст. 318, п. п. 19, 25, 26 ч. 1 ст. 3 КПК України).

Цивільний позов представника потерпілого ПАТ «Укртелеком» в особі Київської міської філії ОСОБА_6 про стягнення матеріальної шкоди залишити без руху та надати йому строк для усунення недоліків до початку судового розгляду.

Клопотання прокурора про обрання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 днів, тобто до 15.04.2021 року включно.

Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 45400 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як обвинуваченими, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок ТУДСАУ у місті Києві (одержувач ТУДСАУ у місті Києві, , банк одержувач Державна казначейська служба України м. Київ, МФО 820172, розрахунковий рахунок - № 2089).

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати до суду за першою вимогою у рамках цього кримінального провадження та у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

- прибувати до суду із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту - м. Київ без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати при наявності на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити 2 місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення, безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 16.02.2021 року о 16 год. 30 хв.

Суддя