Справа № 991/4362/21
Провадження 1-кс/991/4426/21
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

15 липня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , дослідив клопотання ОСОБА_3 , подане в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛАНИСТЕР», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000682 від 11 жовтня 2017 року та

ВСТАНОВИВ:

1.До Вищого антикорупційного суду 29 червня 2021 року надійшло клопотання ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ЛАНИСТЕР» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000682 від 11 жовтня 2017 року (далі Кримінальне провадження).

1.1.Клопотання обґрунтовано тим, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2017 року у справі № 760/22125/17 незаконно та необґрунтовано накладено арешт на гроші у безготівковій формі, які надійшли на рахунок Київської митниці ДФС, зокрема, від ТОВ «ЛАНИСТЕР» (), в сумі 105 780 938,33 грн. На думку заявника клопотання, вищевказана ухвала слідчого судді та клопотання детектива НАБ України, яке слугувало підставою для накладення арешту, не містять належного обґрунтування щодо доцільності застосування арешту на майно, а лише містять припущення щодо завдання можливої шкоди інтересам держави, що не узгоджується із приписами чинного КПК України. Наголошує на тому, що сплата митних платежів ТОВ «ЛАНИСТЕР» здійснювалася із застосуванням авансових платежів (передоплати) на рахунок органу доходів і зборів згідно положень ст. 299 Митного кодексу України. Просить врахувати той факт, що досудове розслідування здійснюється протягом тривалого часу, відомості про причетність до злочину службових осіб ТОВ «ЛАНИСТЕР» не внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, стосовно них не здійснюється досудове розслідування, посадовій особі ТОВ «ЛАНИСТЕР» про підозру у вчиненні злочину не повідомлено, не встановлено потерпілого. Також в ході досудового розслідування не встановлено та не доведено існування достатніх підстав вважати, що арештоване майно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину.

1.2.Заявник просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2017 року у справі № 760/22125/17 на гроші у безготівковій формі, які надійшли на рахунок Київської митниці ДФС № 026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві () та надійшли на даний рахунок від ТОВ «ЛАНИСТЕР» (), в сумі 105 780 938,33 грн.

2.Вищим антикорупційним судом здійснювалося повідомлення ТОВ «ЛАНИСТЕР» про судові засідання, призначені на 01 липня 2021 року о 08:00 год, на 09 липня 2021 року о 08:00 год, на 15 липня 2021 року о 13:00 год. Всі поштові відправлення не були отримані особою, яка заявила клопотання та її представниками, хоча направлялися вони на офіційну адресу. Також без належного реагування залишилися дзвінки за номером телефону, який вказаний у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а також був зазначений на поштовому відправленні, яким надсилалося до суду клопотання про скасування арешту майна).

3.За таких умов слідчий суддя приходить до висновку про неможливість розгляду клопотання про скасування арешту майна по суті виходячи із таких мотивів.

3.1.Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

3.2.Відповідно до ч. 1 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. За частиною другою цієї ж статті повідомлення учасників кримінального провадження з приводу вчинення процесуальних дій здійснюється у випадку, якщо участь цих осіб у таких діях не є обов`язковою.

3.3.Кримінальний процесуальний закон не визначає наслідків неможливості належного повідомлення особи, яка заявила клопотання про скасування арешту майна, про розгляд цього клопотання. У випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК України (ч. 6 ст. 9 КПК України).

3.4.Слідчий суддя виходить із засад диспозитивності (ст. 26 КПК України) та розумних строків (ст. 28 КПК України). Крім цього, при постановленні цього рішення враховується, що наявність будь-якого права робить можливим зловживання цим правом. У аспекті пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод ЄСПЛ під зловживанням правом розуміє, у звичайному значенні, прийнятому загальною теорією права, зокрема, факт, що володілець права здійснює його поза призначенням упереджено (рішення у справі «Mirolubovs and Others v. Latvia» від 15 вересня 2009 року (заява № 798/05), § 62). КПК України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами. Однак заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (ухвала Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 676/7346/15-к).

3.5.У пункті 44 рішення ЄСПЛ у справі «Віктор Назаренко проти України» (заява № 18656/13) вказано, що обов`язок заявника також полягав у тому, щоб проявляти особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (див., наприклад, ухвалу щодо прийнятності у справі «Тойшлер проти Німеччини» (Teuschler v. Germany), заява № 47636/99, від 04 жовтня 2001 року; рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвалу щодо прийнятності у справі «Гуржий проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03, від 01 квітня 2008 року; та рішення у справі «Мускат проти Мальти» (Muscat v. Malta), заява № 24197/10, пункт 44, від 17 липня 2012 року).

3.6.Слідчий суддя бере до уваги те, що провадження за клопотанням про скасування арешту майна ініціювалося ТОВ «ЛАНИСТЕР» самостійно. При поданні такого клопотання до Вищого антикорупційного суду останні повинні були розумно передбачати, що суд буде здійснювати їх повідомлення про розгляд цього клопотання. Також, на веб-сайті Вищого антикорупційного суду наявна інформація про спосіб комунікації із судом, тобто була можливість довідатися стан розгляду клопотання.

4.Таким чином, за умови неможливості здійснення належного повідомлення про судовий розгляд клопотання про скасування арешту майна, відсутності ініціативи ТОВ «ЛАНИСТЕР» щодо отримання інформації про дату та час судового розгляду, слідчий суддя констатує відсутність процесуального інтересу в його розгляді, тому залишає відповідне клопотання без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 2, 9, 26, 28, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

1.Клопотання директора ОСОБА_3 , подане в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛАНИСТЕР», про скасування арешту майна залишити без розгляду.

2.Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1