Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.11.2020 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0002795 від 16.09.2020р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1, ст. 121 КК України, про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, -
У С Т А Н О В И В:
Прокурор Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про продовження щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодового домашнього арешту.
Досудовим розслідуванням встановлено, 15.09.2020 приблизно о 22:00 год. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись на дитячому майданчику у дворі будинку по АДРЕСА_1 , став свідком конфлікту між його братом ОСОБА_6 , р.н., та раніше невідомим йому чоловіком ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В результаті вказаного конфлікту ОСОБА_7 наніс удар ОСОБА_6 , внаслідок якого останній впав на землю.
В цей момент у ОСОБА_4 , на ґрунті раптово виниклої особистої неприязні, виник злочинний умисел, спрямований на заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_7 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, знаходячись на дитячому майданчику в дворі будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , приблизно о 22:00 год., ОСОБА_4 , діючи умисно, з метою заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_7 , підійшовши до останнього зі спини, взявши ніж, який знаходився у власному пакеті, в праву руку, наніс один удар ножем в область грудної клітки зліва.
Відповідно довідки Міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги від 16.09.2020 року у ОСОБА_7 виявлено проникаюче колото-різане пораження грудної клітки зліва, лівобічний пневмогемоторакс.
Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в спричиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
ОСОБА_4 фактично затриманий о 22.20 год. 15.09.2020 працівниками СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
На підставі зібраних доказів 16.09.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121 КК.
Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів.
Метою продовження застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , слідчий і прокурор вважають наступні ризики: переховування від органу досудового розслідування та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, на що вказує те, що останній, усвідомивши невідворотність покарання, оскільки за вчинення даного кримінального правопорушення передбачено позбавлення волі, може зникнути від органу досудового розслідування та переховуватись, що, в свою чергу, призведе до неможливості закінчення розслідування та постановлення судового рішення в розумні строки. Крім цього, підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та/або потерпілого шляхом вмовляння, підкупу може схиляти свідків та/або потерпілого до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.
Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду.
З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності продовження застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим, прокурор звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.
Відповідно до ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
При цьому, запобіжний захід є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, відповідно до ст. 131 КПК України, а його застосування здійснюється з метою забезпечення дієвості провадження.
У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримала.
Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні проти внесеного до суду клопотання заперечував, просив застосувати більш мякий запобіжний захід, оскільки підозрюваний має прцювати та забезпечувати сімю. Повідомив, що потерпілий отримав матеріальну допомогу від ОСОБА_4 .
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, суд приходить до наступних висновків.
Злочини, в скоєнні яких підозрюється ОСОБА_4 відносяться до категорії тяжких злочинів, покарання за яке, передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від пяти до восьми років.
17.09.2020 Ухвалою Подільського районного суду м. Києва було обрано запобіжний захід відносно ОСОБА_4 у виді цілодобового домашнього арешту строком до 13.11.2020 включно.
02.11.2020 керівником Київської місцевої прокуратури №7 строк досудового розслідування продовжено до 3-х місяців.
Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Як передбачено ч. 6 ст. 181 строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
Обґрунтованість підозри підтверджується доданими до клопотання: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію; протоколом допиту свідка ОСОБА_6 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом допиту ОСОБА_9 ; протоколом огляду місця події за адресою: м. Київ, прт. Г. Гонгадзе, 24; протоколом затримання особи ОСОБА_4 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 ; протоколом проведеного слідчого експеременту.
Дослідивши матеріали клопотання судом встановлено, що заявлені раніше ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, а саме, переховування від органів досудового розслідування, суду, впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, які існували на час обрання запобіжного заходу не зменшились.
Згідно вимог п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини - обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь.
Прокурором доведено наявність ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшились та продовжують існувати.
Зважаючи на дані обставини, слідчий суддя вважає за можливе продовжити відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час в межах строку досудового розслідування, до 16.12.2020 р., оскільки саме такий запобіжний захід на думку слідчого судді, зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України та забезпечити його належну процесуальну поведінку.
Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя, застосовуючи запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, покладає на підозрюваного певні обов`язки.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176 - 178, 181, 193 - 194, 196 - 197, 309 - 310 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0002795 від 16.09.2020р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1, ст. 121 КК України, про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково;
Продовжити запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , в період часу з 21 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин;
Обов`язки покладаються на ОСОБА_4 на строк дії ухвали;
Строк виконання покладених обов`язків рахувати до 16 грудня 2020 року;
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 ;
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, представники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває цілодобово, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1