УХВАЛА
Іменем України

29.09.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
представника власника майна адвоката ОСОБА_5 ,
прокурора ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах власника майна Товариства з обмеженою відповідальністю «МК Партнер Буд» про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді із даним клопотанням в інтересах ТОВ «МК Партнер Буд», в якому просить скасувати арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 27.07.2020 року у справі №295/8769/20 на земельну ділянку загальною площею 1,1486 га, кадастровий номер :07:042:0003, що розташована за адресою: м. Житомир, вул. Лесі Українки, 33, а також скасувати заборону вчинення будь-яким особам будь-яких реєстраційних дій щодо даної земельної ділянки.

В обґрунтування вимог клопотання адвокат зазначає, що внаслідок помилкового визначення спеціалізації автоматизованою системою, як "Розкриття інформації, що містить банківську таємницю..." щодо розгляду клопотання про накладення арешту на майно, вибір судді-доповідача відбувався із порушенням встановленого законом процесу відбору суду, а склад суду, що здійснював розгляд справи є незаконним. Крім того, заявник зазначає, що за версією слідства, земельна ділянка, щодо якої застосовано арешт як до речового доказу, повинна підтверджувати подію кримінального правопорушення та винуватість певних осіб у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 358 КК України. На думку адвоката, версія слідства щодо необхідності проведення нормативної грошової оцінки при відчуженні земельної ділянки з кадастровим номером :07:042:0003 та версія слідства щодо заниження вартості такої земельної ділянки у зв`язку з тим, що експертна грошова оцінка земельної ділянки є нижчою за нормативну грошову оцінку земельної ділянки є спростованою. Жодної відповідності майна, на яке накладено арешт критеріям, визначеним ст. 98 КПК України ні слідством, ні судом не встановлено, а надана прокурором постанова про визнання земельної ділянки доказом в кримінальному провадженні також таких даних не містить, натомість обмежується виключно цитуванням ст. 98 КПК України, без будь-якої вказівки про можливу належність арештованого майна до речових доказів. В ході проведення досудового розслідування даного кримінального провадження, яке триває вже більше ніж два роки з 07.02.2018 року, слідством жодним чином не встановлено необхідність застосування при відчуженні земельної ділянки комунальної власності нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а не експертної грошової оцінки земельної ділянки, яка була застосована. Адвокат вказує, що окрім явної необґрунтованості вжитого заходу, в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, обумовлена необхідністю досягнення дієвості цього провадження, як мети застосування будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження.

В судовому засіданні представник ТОВ «МК Партнер Буд» підтримав вимоги клопотання з підстав викладених у ньому та письмових поясненнях до клопотання, просив їх задовольнити. Додав, що у прокурора немає процесуального рішення по строку досудового розслідування, який, на думку адвоката, закінчився. Також вважає, що експертизу можна провести і без арешту земельної ділянки, а проведений у відсутність власника ділянки розгляд клопотання про арешт майна є підставою для його скасування.

Прокурор Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання. Зазначив, що порушень розподілу автоматизованою системою документообігу суду клопотання про арешт майна між суддями не було. Не вбачає підстав для скасування арешту на земельну ділянку, яка визнана речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки на даний час триває земельно-оціночна експертиза ділянки, вартість якої для продажу була занижена за даними слідства в 10 разів. Також прокурор не вважає, що закінчився строк досудового розслідування, оскільки у зв`язку із зміною кваліфікації кримінального правопорушення змінились і строки розслідування.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, вивчивши й дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Встановлено, що в рамках кримінального провадження №0000033 від 07.02.2019 року ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 27.07.2020 року накладено арешт на земельну ділянку загальною площею 1,1486 га, кадастровий номер :07:042:0003, що розташована за адресою: м. Житомир, вул. Лесі Українки, 33, а також застосована заборона вчинення будь-яким особам будь-яких реєстраційних дій.

Із матеріалів справи вбачається, що на даний час досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000033 від 07.02.2019 року здійснюється за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України (Підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів, вчинене повторно або за попередньою змовою групою осіб) та ч. 2 ст. 364 КК України (Зловживання владою або службовим становищем, якщо воно спричинило тяжкі наслідки). Санкція ч. 2 ст. 364 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, що відносить останнє за класифікацією кримінальних правопорушень до тяжкого злочину.

Встановлено, що згідно з наявними у матеріалах справи документами, на підставі ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_7 від 08.07.2020 у справі №295/7924/20, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000033 був продовжений до 06.09.2020, проте у зв`язку із винесенням прокурором постанови про зміну кваліфікації кримінального правопорушення від 21.08.2020 строк досудового розслідування продовжився до 15.11.2020.

За змістом частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Судова практика Європейського суду з прав людини орієнтує на те, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар «Спорронг та Льоннрот проти Швеції». Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами , які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

За змістом ст. 98, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, тобто належить до матеріальних об`єктів, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000033 здійснюється, серед іншого, за фактом внесення неправдивих відомостей до документів, на підставі яких в подальшому ряд суб`єктів господарювання набули у власність земельні ділянки комунальної власності за заниженою вартістю, слідчий суддя не погоджується із позицією представника ТОВ «МК Партнер Буд», що земельна ділянка з кадастровим номером :07:042:0003 не відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

На переконання слідчого судді, в ході розгляду клопотання про арешт майна у справі №295/8769/20 прокурором було доведено можливість використання даної земельної ділянки як доказу у кримінальному провадженні, так як вона, на думку органу досудового розслідування, зберегла на собі сліди кримінального правопорушення та фактично є предметом, набутим кримінально протиправним шляхом.

Слідчий суддя критично оцінює доводи адвоката ОСОБА_5 щодо можливих порушень під час розподілу клопотання про арешт майна серед суддів за допомогою автоматизованої системи документообігу суду, оскільки дане твердження є фактично припущенням і суб`єктивною думкою представника власника майна, а також не підкріплена відповідним процесуальним рішенням компетентного органу.
Крім цього розгляд зазначеного клопотання про арешт майна без повідомлення його власника не є безумовною підставою для скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження згідно з вимогами КПК України. При цьому в окремому випадку, передбаченому ч. 2 ст. 172 КПК України, допускається розгляд клопотання без повідомлення власника майна, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна. Даною нормою, з огляду на зміст ухвали від 27.07.2020 року у справі №295/8769/20, і керувалась слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира.

Критично оцінивши пояснення учасників провадження, долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для скасування арешту майна, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, висновок судової оціночно-земельної експертизи не виготовлено, слідчий суддя вважає за недоцільне на даній стадії досудового розслідування скасовувати арешт на земельну ділянку.

Керуючись ст.ст. 98, 170, 174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя