Справа № 577/2390/20
Провадження № 1-кс/577/1019/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"10" липня 2020 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі Сумської області клопотання слідчого СВ Конотопського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000172 від 20.08.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2, 3 ст.191, ч.1 ст.366, ч.4 ст.358 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

08 липня 2020 року слідчий СВ Конотопського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором, про накладення арешту на частину квартири розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , заборонивши відчуження та розпорядження нею.

Своє клопотання обгрунтовує тим, що ОСОБА_4 уклав договір №17 з КП «Конотопське трамвайне управління» в особі директора ОСОБА_5 (далі Замовник), предметом якого є «Поточний ремонт покрівлі будівлі депо за адресою вул. Успенсько-Троїцька, 120 в м. Конотоп Сумської області». Вартість поточного ремонту визначається договірною ціною і становить 199 884,57 грн. з передплатою 30%. Ціна договору динамічна. Після укладення Договору №17 від 03.10.2018 у ОСОБА_4 виник злочинний корисливий умисел, направлений на привласнення чужого майна, а саме частини коштів Замовника робіт, що виділені на проведення робіт, обумовлених вказаним вище Договором, шляхом службового підроблення ряду офіційних документів і їх використання та зловживання службовим становищем як службової особи. Відповідно до вказаного злочинного умислу ОСОБА_4 привласнення чужого майна - грошових коштів КП «КТУ» повинно бути вчинено у виді оплати виконання робіт за Договором.

На підставі умисно складених завідомо неправдивих Актів №№ 1-2 приймання виконаних будівельних робіт за жовтень листопад 2018 року (форми КБ-2В) директором ТОВ «Агроспецбудмонтаж» ОСОБА_4 29.10.2018 і 12.11.2018 відповідно також складено завідомо неправдиві Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за жовтень листопад 2018 року (форми КБ-3), за змістом яких вбачається, що загальна вартість будівельних робіт за Договором №17 від 03.10.2018 загалом склала 199 884 грн., що є завідомо неправдивими відомостями, оскільки згідно висновку комісійної судової будівельно-технічної експертизи №1580/932 від 19.06.2020 Сумського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса, вартість фактично виконаних ТОВ «Агроспецбудмонтаж» робіт завищена загалом на 152 860 гривень.

Склавши вказані завідомо неправдиві офіційні документи Акти №№ 1-2 приймання виконаних будівельних робіт за жовтень листопад 2018 року (форми КБ-2В), а також Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за жовтень листопад 2018 року (форми КБ-3), ОСОБА_4 підписав їх особисто та скріпив печаткою ТОВ «Агроспецбудмонтаж», директором якого він є.

Внаслідок протиправних дій ОСОБА_4 КП «КТУ» завдано матеріальних збитків, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення і забезпечення цивільного позову, є необхідність на накладення арешту на майно підозрюваного тому і звернувся з даним клопотанням.

В судове засідання слідчий СВ Конотопського ВП ГУНП в Сумській області не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує та просить його задовольнити (а.с.36).

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі, заперечує в накладенні арешту на квартиру (а.с.39).

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Суд перевіривши матеріали справи, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню.

Судовим розглядом встановлено, що в провадженні СВ Конотопського ВП ГУ НП в Сумській області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 20.08.2019 року за №0000172 з попередньою правовою кваліфікацією за ч.ч.2, 3 ст.191, ч.1 ст.366, ч.4 ст.358 КК України (а.с.3-7).

30.06.2020 року у даному кримінальному провадженні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2, 3 ст.191, ч.1 ст.366, ч.4 ст.358 КК України (а.с.22-27).

07.07.2020 року потерпілою особою заявлено цивільний позов на суму 178175 грн. (а.с.34-35).

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, КПК України вимагає обов`язкового дотримання вимог закону при оформленні всіх процесуальних документів, надаючи цим вимогам принциповий характер.

Отже, якщо закон визначив, що клопотання слідчого про накладення арешту повинно відповідати вимогам ст. 171 КПК України, то слідчий повинен неухильно їх дотримуватися.

Так, згідно зі ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого повинно бути зазначені підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Вказана норма також узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

З матеріалів справи вбачається, що згідно свідоцтва про право власності на житло, квартира АДРЕСА_2 , належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 (а.с.31 на звороті).

Відповідно до ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Суб`єктами права спільної сумісної власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, а також держава, територіальні громади, якщо інше не встановлено законом. Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім`ї, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі.

Разом з тим, згідно абз. 3 п. 17 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року №5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», частка субєкта права спільної сумісної власності визначається, зокрема, при поділі майна, виділі частки зі спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини.

Аналізуючи наведені норми чинного законодавства, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість на даний час виділити частину квартири, що належить підозрюваному ОСОБА_4 , оскільки вказана квартира перебуває у спільній сумісній власності.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Однак, до клопотання слідчим не додано належних доказів ціни на квартиру, що належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Враховуючи, що у кримінальному провадженні №0000172 підозрюваним є лише ОСОБА_4 , який є суб`єктом ст. 170 КПК України та з огляду на неможливість встановити частку майна, належного підозрюваному ОСОБА_4 , слідчий суддя приходить до висновку, що арешт майна в даному кримінальному провадженні явно порушуватиме справедливий баланс між інтересами власників, гарантованими законом, і завданням цього кримінального провадження та враховуючи розумність та співрозмірність обмеження права власності співвласників завданням кримінального провадження, виходячи з того, що цивільний позов пред`явлений на суму 178175 грн., а слідчий прохає накласти арешт на майно ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 не зазначаючи та не надаючи доказів його ціни, в зв`язку з чим у задоволенні клопотання слідчого про арешт майна необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання слідчого СВ Конотопського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000172 від 20.08.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2, 3 ст.191, ч.1 ст.366, ч.4 ст.358 КК України, а саме на частину квартири розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Повний текст ухвали оголошено 15 липня 2020 року о 16 годині 44 хвилин.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

СуддяОСОБА_1