УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 листопада 2020 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

прокурора ОСОБА_2

при секретарі ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за №0001202, ухвалою Київського апеляційного суду від 27 травня 2020 року

В С Т А Н О В И В:

На розгляд слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту майна, накладеного ухвалою Київського Апеляційного суду від 27 травня 2020 року в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0001202.

В обґрунтування клопотання заявником зазначено, що другим управлінням організації досудових розслідувань( Управління з розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя) Державного бюро розслідувань, проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0001202 від 02.08.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 191, ч.4 ст. 191, ч.5ст.191, ч.2 ст.209, ч.4 ст.246, ч.2 ст. 366 КК України.

При цьому, в межах вказаного кримінального провадження 27 травня 2020 року ухвалою Київського апеляційного суду було накладено арешт на майно, а саме лісоматеріали наступних сортиментів в загальній масі 410,77 куб.м.: сортимент породи "сосна", довжиною 4,5 метри у кількості 1102 штуки, загальною масою 304,78 куб.м.; сортимент породи "сосна", довжиною 6 метрів у кількості 198 штук, загальною масою 79 куб.м.; -сортимент породи "дуб", довжиною 3 метри у кількості 81 штука, загальною масою 24 куб.м.; -сортимент породи "вільха", довжиною 3 метри у кількості 30 штук, загальною масою 2,99 кв.м., які було вилучено в ході обшуку 10.02.2020 р., які належать на праві приватної власності ОСОБА_5 .

Як підставу для скасування арешту майна заявник посилається на те, що арешт на вказане майно накладено не обґрунтовано, за відсутності достатніх відомостей про причетність ОСОБА_5 до розслідуваного кримінального провадження, а тому на сьогодні відпала потреба у подальшому арешті належного ОСОБА_5 майна, у вказаному кримінальному провадженні, оскільки необхідні слідчі дії з вилученим майном були проведенні, відповідно інформація, яка могла мати значення для слідства зафіксована.

Володілець та представник володільця арештованого майна у судове засідання не зявились про час та дату розгляду повідомленні належним чином.

Прокурор, на досудовому розслідуванні якого перебуває кримінальне провадження, у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання також зазначив, що підстави для накладення арешту не відпали, деревина на яку накладено арешт містить сліди злочину, строки досудового розслідування продовженні. Разом з тим зазначив, що клопотання про скасування арешту майна подано з порушеннями територіальної підслідності.

Слідчий суддя, вивчивши доводи клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали, заслухавши представника власника арештованого майна та слідчого, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Встановлено, що другим управлінням організації досудових розслідувань (Управління з розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя) Державного бюро розслідувань, проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0001202 від 02.08.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 191, ч.4 ст. 191, ч.5ст.191, ч.2 ст.209, ч.4 ст.246, ч.2 ст. 366 КК України

У межах вказаного кримінального провадження, заступником начальника першого відділу процесуального керівництва другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 було подано клопотання про арешт тимчасово вилученого майна в ході обшуку від. 10.02.2020 року, однак 16.03.2020 року ухвалою Печерського районного суду м. Києва в даному клопотанні було відмовлено.

Прокурором було подано апеляційну скаргу на вище вказану ухвалу, а 27 травня 2020 року ухвалою Київського апеляційного суду апеляційну скаргу заступника начальника першого відділу процесуального керівництва Другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 - задоволено, накладеноарешт на тимчасово вилучене майно в ході обшуку 10 лютого 2020 року під час обшуку, а саме лісоматеріали наступних сортиментів в загальній масі 410,77 куб.м.: сортимент породи "сосна", довжиною 4,5 метри у кількості 1102 штуки, загальною масою 304,78 куб.м.; сортимент породи "сосна", довжиною 6 метрів у кількості 198 штук, загальною масою 79 куб.м.; -сортимент породи "дуб", довжиною 3 метри у кількості 81 штука, загальною масою 24 куб.м.; -сортимент породи "вільха", довжиною 3 метри у кількості 30 штук, загальною масою 2,99 кв.м.

Клопотання прокурор обґрунтовував тим, вказане майно відповідає критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України.

Задовольняючи клопотання про арешт майна, судом було враховано правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, прийшов до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна.
В той же час заявником - адвокатом ОСОБА_4 не було наведено будь-яких достатніх доводів, які б свідчили, про те що арешт на вище вказане майно, накладено необґрунтовано, обов`язок доведення чого, відповідно до ст. 22 КПК України, покладається на особу, яка заявляє таке клопотання.
При цьому, доводи сторони заявника, що у застосуванні арешту майна насьогодні відпала потреба, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки останнє досі є предметом розслідуваного кримінального правопорушення, яке триває та речовим доказом у провадженні, у той же час відсутність у ОСОБА_5 процесуального статусу підозрюваного або обвинуваченого не доводить необґрунтованість накладеного арешту майна, оскільки такий арешт накладено з підстав, передбачених п.1 ч.2 ст. 170 КПК України. з метою збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене, виходячи із завдань кримінального провадження, беручи до уваги ознаки складу кримінального правопорушення, який розслідується в межах даного кримінального провадження, а також факт не доведення необґрунтованості застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, як і не надання доказів того, що відпали підстави для подальшого збереження зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за №0001202, ухвалою Київського апеляційного суду від 27 травня 2020 року - відмовити

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, разом з тим проти неї можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1