УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001801 від 19.10.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

28 жовтня 2020 року до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001801 від 19.10.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

В клопотанні слідчий ставить питання про накладення арешту на мобільний телефон марки Apple Iphone 6 Gold 64 GB IMEI: НОМЕР_1 у чохлі чорного кольору, мобільний телефон марки Huawei Y6 32 GB IMEI НОМЕР_2 чорного кольору.

Вивчивши зміст клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вважаю, що воно не відповідає вимогам, передбаченим статтею 171 КПК України, а тому підлягає поверненню для усунення недоліків з наступних підстав.

У відповідності до ст.64-2 КПК України - третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. При цьому, згідно вимог ч. 2 ст. 64-2 КПК України, з клопотанням про арешт майна третьої особи має право звернутися виключно прокурор.

Таким чином, слідчим як неуповноваженою особою, безпідставно порушено питання про арешт майна третіх осіб.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001801 від 19.10.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, необхідно повернути прокурору для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

За таких обставин, керуючись ст.ст.170-172 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001801 від 19.10.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, повернути прокурору Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 , встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя