УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження строку домашнього арешту у кримінальному провадженні № 120 201 051 000 010 33 від 03.09.2020, у якому
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Чернігова, громадянка України, українка, з повною середньою освітою, студентки ІІІ курсу Київського політехнічного інституту ім. І. Сікорського, яка у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , не судима,
підозрюється за ч. 2 ст. 307 КК України,
у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_6 про продовження строку тримання підозрюваної ОСОБА_5 під цілодобовим домашнім арештом.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 04.08.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 05.09.2020 до підозрюваної застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 01.11.2020 включно.

Строк досудового розслідування цього кримінального провадження постановою керівника Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_7 від 26.10.2020 продовжено до трьох місяців, тобто до 03.12.2020.

Прокурор вважав, що на даний час продовжують існувати ризики, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування, суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Захисник та підозрювана заперечували проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись на відсутність ризиків у цьому кримінальному провадженні.

Слідчий суддя, заслухавши думки учасників, вивчивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 6 ст. 181 КПК строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку ст. 199 КПК.

Відповідно до ст. 199 КПК на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під домашнім арештом з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під домашнім арештом, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під домашнім арештом.

Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Отже, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваної ОСОБА_5 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який кримінальним законом передбачено позбавлення волі на строк до десяти років, що свідчить про високу ймовірність вчинення підозрюваною дій, спрямованих на переховування від органу досудового розслідування та суду.

З метою уникнення відповідальності за інкриміновані дії, підозрювана, на переконання слідчого судді, може вчинити дії, спрямовані на незаконний вплив на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Крім того, слідчий суддя бере до уваги відсутність у останньої офіційного та стабільного джерела доходу, що свідчить, про високу ймовірність вчинення підозрюваною іншого кримінального правопорушення.

Отже, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених прокурором, позиції сторони захисту, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ст. 199 КПК.

Водночас, слідчий суддя вважає недоведеними ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки прокурор не надав доказів на підтвердження реального існування цього ризику.

Відповідно до ч. 2 ст.181 КПК запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосований лише у разі, якщо особа підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Інкримінований підозрюваній злочин передбачає покарання у вигляді позбавлення волі.

Згідно з ч. 6 ст. 181 КПК строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений слідчим суддею в межах досудового розслідування.

Приймаючи до уваги, що постановою керівника Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_7 від 26.10.2020 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжений до трьох місяців, тобто до 03.12.2020, саме в цих часових межах можливе продовження строку тримання підозрюваної під домашнім арештом.

Отже, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою, існуючі ризики, пов`язані з перешкоджанням кримінальному провадженню, приводять слідчого суддю до переконання, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_5 .

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для задоволення клопотання прокурора та продовження відносно підозрюваної запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_6 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваної ОСОБА_5 під домашнім арештом по 03 грудня 2020 року включно, поклавши на підозрювану обов`язок не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Відповідно до ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_5 обов`язки:

-прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора у цьому кримінальному провадженні, слідчого судді, суду;

-здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-утриматися від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

На ухвалу прокурором, підозрюваною, її захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1