Справа № 396/1346/20
Провадження № 1-кс/396/264/20
УХВАЛА
Клопотання мотивоване тим, що строк міри запобіжного заходу - тримання під вартою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спливає 19.09.2020 року о 19 годині 25 хвилин. Необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_8 підтверджується тим, що виходячи з тяжкості злочинів у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_8 та продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що були враховані при обранні йому запобіжного заходу, наявність яких не зменшилась та продовжує існувати і на даний час, а також існують ряд обставин, які на даний час перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Слідчий вказує, що 23 липня 2020 року ОСОБА_8 , обгрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні дій сексуального характеру, пов`язаних із вагінальним. анальним та оральним проникненням в тіло іншої особи з використанням геніталій, без добровільної згоди потерпілої особи (зґвалтування), вчиненого групою осіб, тобто кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 3 ст. 152 КК України та 24 липня 2020 року повідомлено про підозру у вчинені відкритого викрадення чужого майна, (грабіж) вчиненого із застосуванням насилля, тобто кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 2 ст. 186 КК України, які об`єднано в одне провадження.
Ухвалою слідчого судді 24.07.2020 року щодо підозрюваного ОСОБА_8 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 19.25 год. 19.09.2020 року.
Строки досудового розслідування по вказаному провадженню 10.09.2020 року продовжено прокурором Новоукраїнської місцевої прокуратури до 3-х місяців, до 23.10.2020 року.
Зокрема слідчий вважає за необхідне продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_8 в межах строку досудового розслідування, з метою запобігання спробам останнього переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на неповнолітніх свідків та потерпілу.
В судовому засіданні прокурор, слідчий просили поновити строк звернення до слідчого судді із даним клопотанням пропущений з поважної причини: 7 та 8 вересня слідчий ОСОБА_10 знаходився на амбулаторному лікуванні а 09 вересня перебував у добовому наряді а також вирішенням питання про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, який був продовжений 10.09.2020 року і без якого не можливо було порушувати питання про продовження дії запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_8 у встановлені законом строки. 11.09.2020 року було оформлено всі необхідні матеріали клопотання та 12-13.09.2020 року вихідні дні. При цьому із клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_8 слідчий звернувся до слідчого судді, оформивши матеріали клопотання, вже наступного робочого одразу після вихідних - 14.09.2020 року.
Слідчий підтримав клопотання продовження строку тримання під вартою ОСОБА_8 та просив суд його задовольнити з підстав наведених у клопотанні. Просив суд врахувати, що відносно ОСОБА_8 розглядається справа в Добровеличківському районному суді та зважити на наявність існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що викладені в клопотанні та неможливість їх запобігання, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Прокурор у судовому засіданні просив поновити строк звернення до слідчого судді із даним клопотанням визнавши причини пропуску поваджними та вважав доцільним продовження тримання підозрюваного під вартою, посилаючись на те що пред`явлена підозра ОСОБА_8 в скоєні злочинів є обгрунтованою, ризики які було враховано при обранні даного виду запобіжного заходу не зменшилися та продовжують існувати. Крім того зазначив, що запобіжний захід було обрано на той час як було пред`явлено підозру за вчинення кримінального провадження за ч. 3 ст. 152 КК України, а на даний час пред`явлено підозру за ч. 2 ст. 186 КК України, який є також тяжким злочином.
Підозрюваний ОСОБА_8 та адвокат ОСОБА_9 в судовому засіданні заперечили щодо поновлення строку та задоволення клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять достатніх доказів про існування оголошених ризиків, просили обрати відносно підозрюваного інший захід забезпечення кримінального провадження у виді домашнього арешту.
Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, оцінивши в сукупності всі обставини, заслухавши думку прокурора ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_6 , які клопотання підтримали, підозрюваного ОСОБА_8 та захисника ОСОБА_9 , які вказують на недоведеність оголошених ризиків, слідчий суддя, вважає, що клопотання про поновлення строку та про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.
Причетність ОСОБА_8 до вчинення даних кримінальних правопорушень сторона обвинувачення підтверджує зібраними укримінальному провадженні доказами: протоколами огляду місця події від 22.01.2020 року, 22.07.2020 року (а.к. 19-20, 30-32, 33-34); протоколом допиту потерпілої ОСОБА_11 від 22.07.2020 року (а.к. 17-18, 35-37); протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 22.04.2020 року (а.к. 21-22); протоколом допиту малолітнього свідка ОСОБА_13 від 22.07.2020 року (а.к. 38-40); протоколом допиту малолітнього свідка ОСОБА_14 від 22.07.2020 року (а.к. 41-43).
23.07.2020 рок ОСОБА_8 було повідомлено про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України (а.к. 49-50).
24.07.2020 рок ОСОБА_8 було повідомлено про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України (а.к. 23-24).
Ухвалою слідчого судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 24.07.2020 року відносно ОСОБА_8 застосовано міру запобіжного заходу тримання під вартою на шістдесят днів до до 19.09.2020 року (а.к. 54-56). Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 11.08.2020 року вказану ухвалу залишено без змін.
Постановою заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури від 07.09.2020 року матеріали досудового розслідування об`єднано в одне провадження (а.к. 13).
Так, згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкодити кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст 177 КПК України.
Згідно з вимогами ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовженим слідчим суддею в межах строку досудового розслідування. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати двадцяти місяців у кримінальних провадженнях щодо тяжких та особливо тяжких злочинів.
Відповідно до ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст.184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно з п. 20-5 Розділу XІ ПЕРЕХІДНІ ПОЛОЖЕННЯ КПК України, тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлено особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження, зокрема, під час досудового розслідування та під час судового розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою подається не пізніше ніж за десять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Клопотання, подане слідчому судді відповідає вимогам КПК України і, як встановлено в судовому засіданні, було вручене підозрюваному 11.09.2020 року та захиснику 14.09.2020 року.
Однак, вказане клопотання подано до слідчого судді 14.09.2020 року, тобто з пропуском строку, встановленого КПК України, який прокурор просить поновити, оскільки він був пропущений з поважних причин.
Відповідно до ст.117 КПК України пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
У судовому засіданні встановлено, що строк звернення до слідчого судді із даним клопотанням пропущений з поважної причини: 7 та 8 вересня слідчий ОСОБА_10 знаходився на амбулаторному лікуванні а 09 вересня перебував у добовому наряді а також вирішенням питання про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, який був продовжений 10.09.2020 року і без якого не можливо було порушувати питання про продовження дії запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_8 у встановлені законом строки. 11.09.2020 року було оформлено всі необхідні матеріали клопотання та 12-13.09.2020 року вихідні дні. При цьому із клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_8 слідчий звернувся до слідчого судді, оформивши матеріали клопотання, вже наступного робочого дня, відраазу після вихідних - 14.09.2020 року.
При цьому клопотання про поновлення вказаного строку не є ні протиправним ні необґрунтованим, тому підстав для відмови у поновленні строку звернення до слідчого судді із клопотанням про продовження запобіжного заходу слідчий суддя не вбачає.
Прокурором та слідчим під час розгляду клопотання доведено, що підозрюваний ОСОБА_8 при обранні більш м`якого запобіжного заходу матиме можливість:
- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки підозрюваний ОСОБА_8 постійної роботи та джерела доходів не мав, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, зі слів їздив на заробітки в м. Одеса, санкція статті, передбаченої ч. 3 ст. 152 КК України передбачає застосування покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років, а тому не виключається ризик самовільного залишення місця проживання з метою ухилення від кримінальної відповідальності;
- незаконно впливати на свідків та потерпілу особу у вказаному кримінальному провадженні, місце проживання яких підозрюваному відомі, з метою зміни їх показань, що не дасть дослідити повно, всебічно та неупереджено всі обставини у кримінальному провадженні;
- вчинити інше кримінальне правопорушення з метою уникнення від кримінальної відповідальності.
Враховуючи зазначені вище ризики і наявність вірогідності обґрунтованої підозри, продовження відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є найбільш прийнятним, а інші більш м`які запобіжні заходи не здатні усунути ризики, передбачені ст. 177 КПК України з наступних причин:
-особисте зобов`язання не доцільно застосувати узв`язку з тим, що даний запобіжний захід є найбільш м`яким, а ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, та його застосування не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків;
- особиста порука - на адресу слідчого відділу та прокуратури, суду не надходили для розгляду письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_8 , сторона захисту їх не представила;
- застава - підозрюваний офіційно не працював, не має постійного джерела доходів, слідчому чи прокурору, суду не надходили заяви або клопотання від підозрюваного ОСОБА_8 , рідних або інших осіб про врахування можливостей внесення грошових коштів на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України при звернені слідчого, прокурора до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу. Крім того, застава не може бути застосована, так як злочини, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_8 вчинено із застосуванням насильства.
- домашній арешт - не можливо застосувати, так як підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, взагалі відсутній документ, який посвідчує особу, за місцем проживання без реєстрації характеризується посередньо, що ставить під ризик добросовісне виконання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а тому підозрюваний підлягає постійному візуальному контролю з метою запобігання вчиненню вищевказаних ризиків та нових злочинів.
Крім того, встановлено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених ч.5ст.194 КПК України.
Жодних доказів про те, що підозрюваний не може утримуватися під вартою, стороною захисту не представлено.
Ризики, встановлені в ході обрання запобіжного заходу ОСОБА_8 не зменшилися та на даний час продовжують існувати, що виправдовує тримання підозрюваного під вартою.
Відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Так, у рішенні по справі "W проти Швейцарії" від 26.01.1993 р. Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.
Європейський суд з прав людини у справі "Ілійков проти Болгарії" закріпив, що "суворість передбаченого покарання" є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою слідчий суддя враховує також вимоги дотримання розумного строку тримання під вартою, що відповідає загальним положенням щодо розумних строків, викладених у правовій позиції Європейського суду з прав людини в рішенні у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року, згідно з якою "розумність строку тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно. Вона має оцінюватися в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів, переконливості аргументів заявника, викладених у його клопотанні про звільнення. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості".
Продовжуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваних, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільсьва.
Відповідно до положень ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод законне, тобто передбачене внутрішнім законодавством тримання особи під вартою з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обгрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення, не є порушенням права особи на свободу та особисту недоторканість. Крім цього, відповідно до зазначеної норми Конвенції, звільнення особи повинно обумовлюватися гарантіями явки в судове засідання.
У зв`язку з встановленими обставинами, враховуючи положення, передбаченіст. 176-178 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявний суспільний інтерес в справі, який в даному випадку, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості та обґрунтованість клопотання та доцільність продовження строку запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою з метою проведення всіх необхідних слідчих процесуальних дій та проведення експертиз, в межах строків досудового розслідування, яке не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Таким чином, враховуючи викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для поновлення строку звернення до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання ОСОБА_8 під вартою, та враховуючи, що зазначене свідчить, що продовжують існувати ризики, передбачені пп. 1, 3-5 ч.1 ст.177 КПК України і для їх запобігання застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім, тому необхідно продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 в межах строків досудового розслідування, тобто на 39 днів, до 23.10.2020 року 19 год 25 хв., в межах строку досудового розслідування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 117, 177, 183, 193-194, 196, 199, ч. 3 ст. 197, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання слідчого СВ Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно підозрюваного ОСОБА_8 - задовольнити.
Продовжити відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152, ч. 2 ст. 186 КК України захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Кропивницький слідчий ізолятор" на 39 днів, з 15.09.2020 року до 23.10.2020 року до 19.25 год, але не довше, ніж в межах строків досудового розслідування.
Ухвала суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 23.10.2020 року о 19 год. 25 хв.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Виконання ухвали покласти на Новоукраїнський ВП ГУ НП в Кіровоградській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з часу її проголошення.

Повний текст ухвали складено 16.09.2020 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1