Справа № 286/2100/20
У Х В А Л А
Провадження №1-кс/286/307/20

16 липня 2020 року м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Овруцького ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Коростенської місцевої прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , з неповною середньою освітою, непрацюючого, судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, та додані до клопотання матеріали, -

Відповідно до ч.2 ст.193 КПК України підозрюваному роз`яснено його права. , -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 посилаючись на те, що останній обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, який є тяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років; неодноразово судимий, зокрема 04.11.2015 року Овруцьким районним судом Житомирської області за ч.2 185, ч.3 ст.185, ч.1 ст.70, ч.1 ст.71, ч.1 ст.72 КК України до покарання у вигляді 3 років 20 днів позбавлення волі, 09.12.2015 року Овруцьким районним судом Житомирської області за ч.1 ст.115 КК України до покарання у вигляді 8 років позбавлення волі, на підставі ч.4 ст.70 КК України до призначеного покарання приєднано невідбуте покарання за вироком Овруцького районного суду Житомирської області від 04.11.2015 року, та остаточно до відбуття призначено покарання у вигляді 8 років позбавлення волі; звільнившись 05.05.2020 року з місць позбавлення волі умовно-достроково на 2 роки 6 місяців 17 днів на підставі ухвали Миколаївського районного суду Львівської області від 27.04.2020 року, на шлях виправлення не став та скоїв повторне кримінальне правопорушення, що свідчить про те, що підозрюваний може продовжувати вчиняти нові кримінальні правопорушення, та з метою уникнення правосуддя, переховуватися від органів досудового слідства та суду, що вказує на неможливість запобігання ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, тому з метою виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілу, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий клопоче про обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст.183, 184 КПК України.

Підозрюваний не затримувався та прибув в судове засідання за викликом суду добровільно.

Факт надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, більше ніж за три години до початку розгляду цього клопотання слідчим суддею, посвідчений підписом підозрюваного на примірнику клопотання, поданому суду.

Заслухавши думку прокурора, який просить задоволити клопотання слідчого у зв`язку з існуванням, визначених ст.177 КПК України ризиків; думку підозрюваного, який від захисника відмовився, визнав свою причетність до інкримінованого правопорушення, проте заперечує проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просить застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту; вивчивши копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч.2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, а саме: у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), вчиненому повторно, поєднаному з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілої. Причетність до вчинення злочину підтверджується поясненнями ОСОБА_4 , матеріалами досудового розслідування внесеними до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.07.2020 року за № 0000329, зокрема протоколом допиту підозрюваного від 14.07.2020 року.

14.07.2020 року о 17.00 годині ОСОБА_4 у відповідності до ст.278 КПК України повідомлено про підозру. Тобто з матеріалів досудового розслідування вбачається наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.

Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також те, що підозрюваний, будучи раніше неодноразово судимим, в тому числі за тяжкі злочини, та звільнившись 05.05.2020 року з місць позбавлення волі умовно-достроково, усвідомлюючи наслідки вчинення нового кримінального правопорушення, повторно вчинив тяжкий злочин, що свідчить про те, що останній може продовжити злочинну діяльність та ухилятися від проведення досудового слідства та суду.

Крім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя також враховує особу підозрюваного, який за місцем проживання характеризується негативно, його вік, стан здоров`я, соціальні зв`язки, та обставину того, що підозрюваним вчинено новий злочин поблизу місця постійного проживання, що в сукупності фактично унеможливлює запобігання цим ризикам у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту чи особистого зобов`язання.

З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задоволити, а до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Нормами частини 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Частиною 5 ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається у межах, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2020 року встановлено на рівні 2102 гривень.

При визначенні розміру застави слідчим суддею враховується тяжкість злочину, у якому звинувачується підозрюваний, його сімейний та майновий стан, зокрема відсутність постійного місця роботи.

Відтак, зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та враховуючи існування ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; а також враховуючи недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання існуючих ризиків; зважаючи на особу підозрюваного та його майновий стан для визначення розміру застави, яка буде достатньою для забезпечення виконання ним, обов`язків передбачених КПК України, керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

1.Застосувати запобіжний захід - тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів.

Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту і закінчується 13 вересня 2020 року о 23 годині 59 хвилин.

2. Визначити заставу у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 42040 грн. (сорок дві тисячі сорок гривень), яка може бути внесена у національній грошовій одиниці на депозитний рахунок суду у будь-який момент строку тримання під вартою.

У разі внесення застави підозрюваний звільняється з-під варти і на нього покладаються наступні обов`язки:

1) прибувати по кожному виклику до слідчого, прокурора, суду у визначений час;

2) не відлучатися за межі Овруцького району Житомирської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи/навчання.

4) у разі наявності у підозрюваного паспорта для виїзду за кордон, здати його на зберігання до Овруцького ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області.

Вказані обов`язки покладаються на підозрюваного строком на два місяці з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави.

У разі невиконання підозрюваним зазначених обов`язків, застава звертається в дохід держави.

3.Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

4.Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

5.Копію ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1