Провадження № 1-кс/161/6940/20
У Х В А Л А

м. Луцьк 22 вересня 2020 року
Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Луцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Луцького міськрайонного суду з клопотанням про накладення арешту на майно, яке вилучено в ході огляду місця події від 20.09.2020р.

Своє клопотання мотивує тим, що слідчим відділом Луцького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002635 від 10 серпня 2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.

У період часу з 02.08.2020 по 10 год. 00 хв. 09.08.2020, невстановлена особа, діючи умисно, з корисливих мотивів, шляхом пошкодження навісного замка, проникла до підвального приміщення АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала кабель (мідний дріт), вагою близько 40 кг., чим спричинила потерпілому майнової шкоди потерпілому ОСОБА_5 майнової шкоди на загальну суму 3000 гривень.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення вказаного злочину, відшукання знаряддя вчинення злочину, в ході огляду місця події від 20 вересня 2020, за адресою: м. Луцьк, вул. Бенделіані, у громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено та вилучено дріт у полімерному пакеті, який було опечатано біркою, підписано понятими та слідчим.

Постановою слідчого від 20.09.2020 року про визнання речовими доказами, вищевказаний дріт у полімерному пакеті визнано речовим доказом по даному кримінальному провадженні.

В судове засідання не прибув слідчий, однак подав до суду письмову заяву, в якій просив проводити розгляд даного клопотання без його участі; клопотання підтримав з підстав, викладених у клопотанні.

Так, згідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зважаючи, що стороною кримінального провадження доведено наявність підстав для накладення арешту на вищезазначене вилучене майно, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, а також те, що є достатні підстави вважати, що воно дійсно відповідає критеріям, зазначеним у ст.ст. 98, 167 КПК України, тому клопотання про накладення арешту на майно слід задовольнити та накласти арешт на майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про накладення арешту на майно задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно у гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході огляду місця події 20.09.2020 року, проведеного за адресою: АДРЕСА_2 , а саме -дріт у полімерному пакеті, який опечатано біркою, підписано понятими та слідчим.

Згідно до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області ОСОБА_1