Справа № 548/335/20
Провадження №1-кп/548/119/20
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду кримінального провадження, зміну запобіжного заходу обвинуваченому та прийняття цивільного позову

17.08.2020 року Хорольський районний суд Полтавської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретарі ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,
потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Хорол клопотання прокурора ОСОБА_3 про призначення судового розгляду кримінального провадження, а також про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 з домашнього арешту на тримання під вартою за кримінальним провадженням № 0000476 по обвинуваченню ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 125, ч. 2 ст. 342, ч. 1 ст. 345 КК України, а також клопотання потерпілого ОСОБА_7 про приєднання до справи цивільного позову до ОСОБА_4 про відшкодування збитків, завданих злочином,
В С Т А Н О В И В:
27.02.2020 року до Хорольського районного суду Полтавської області надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0000476 по обвинуваченню ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 125, ч. 2 ст. 342, ч. 1 ст. 345 КК України.
Згідно ухвали слідчого судді від 25.02.2020 року обвинуваченому обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 22.04.2020 року.
Ухвалою суду від 18.06.2020 року обвинуваченому продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 17 серпня 2020 року.
В підготовчому судовому засіданні прокурор вважав, що відсутні перешкоди для призначення справи до судового розгляду та подав суду клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу по даному кримінальному провадженню з домашнього арешту на тримання під вартою, мотивуючи його тим, що обвинувачений неодноразово порушував умови обраного йому запобіжного заходу та на даний час існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Потерпілі не заперечували проти задоволення клопотань прокурора. Потерпілий ОСОБА_7 зазначив, що обвинувачений неодноразово намагався з ним зустрітись, погрожував, тиснув на потерпілого з метою змінити свої показання в суді, також заявив клопотання про прийняття до провадження цивільного позову до ОСОБА_4 про відшкодування збитків, завданих злочином.
Обвинувачений та його захисник проти призначення справи до судового розгляду та прийняття цивільного позову не заперечували, проти задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу заперечували, просили про продовження обвинуваченому домашнього арешту.
Заслухавши прокурора, обвинуваченого та його захисника, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду, цивільний позов підлягає прийняттю до кримінального провадження, що розглядається, а обвинуваченому ОСОБА_4 необхідно змінити запобіжний захід з домашнього арешту на тримання під вартою з наступних підстав.
Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право, зокрема, прийняти рішення про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.
Згідно ч. 1 ст. 316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.
Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для повернення прокурору чи направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановленно.
Таким чином, в наявності достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.
Згідно ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншими суспільно небезпечними діяннями завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до обвинуваченого.
Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства (ч. 4 ст. 128 КПК України). Згідно ч. 5 цієї статті, цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом.
У відповідності до норм ч. 1 ст. 61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової та/або моральної шкоди та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов. Частиною 2 цієї статті визначено, що права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.
Враховуючи, що потерпілий цивільний позов у даній справі поданий до початку розгляду справи по суті, його форма та зміст відповідають вимогам, встановленим до позовів, що пред`являються у порядку цивільного судочинства (ч. 4 ст. 128 КПК України), тому в даний час необхідно прийняти до розгляду разом з кримінальним провадження щодо обвинувачення ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 125, ч. 2 ст. 342, ч. 1 ст. 345 КК України, та визнати ОСОБА_7 цивільним позивачем згідно ч. 1 ст. 61 КПК України.
Розглянувши клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу обвинуваченому та перевіривши доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, судом встановлено, що доводи прокурора є обґрунтованими, заявлені в клопотанні ризики існують на даний час та існують підстави для обрання обвинуваченому більш суворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно положень ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Пунктом 1 ч. 4 ст. 183 КПК України визначено випадки, коли суддя має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні при обранні обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Згідно положень ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні та кримінального проступку, а також декількох нетяжких злочинів, за які, однак передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Ухвалою суду від 18.06.2020 року обвинуваченому продовжено запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту до 17 серпня 2020 року з покладенням на нього наступних обов`язків: прибувати за кожною вимогою до суду, не відлучатися з місця проживання без дозволу суду, повідомляти суд про зміну місця роботи, проживання, утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим.
Так, з матеріалів, наданих прокурором, вбачається, що 06.07.2020 року, 29.07.2020 року, 30.07.2020 року, 01.08.2020 року, 02.08.2020 року, 04.08.2020 року, 06.08.2020 року, 09.08.2020 року обвинувачений ОСОБА_4 не перебував за місцем свого проживання, що підтверджується відповідними повідомленнями та рапортами працівників Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області.

Крім цього, з указаних документів слідує, що обвинувачений ОСОБА_8 кілька разів вчиняв правопорушення, зокрема, порушував правила дорожнього руху, вчиняв бійки, погрожував розправою свідкові та потерпілому по кримінальному провадженню, що розглядається судом, за даними фактами наразі проводяться перевірки правоохоронними органами.

Потерпілі у судовому засіданні підтвердили, що неодноразово зустрічалися у місті Хорол з обвинуваченим, який перебував під домашнім арештом, під час таких зустрічей ОСОБА_4 поводив себе агресивно, намагався тиснути та погрожувати учасникам справи.

Сам обвинувачений підтвердив те, що він не перебував цілодобово за місцем проживання, більше того, їздив з дітьми на море у с. Кирилівка Запорізької області без дозволу суду, слідчого чи прокурора.

На думку суду, прокурором доведено факт порушення обвинуваченим ОСОБА_4 умов домашнього арешту, зокрема те, що обвинувачений відлучався з місця проживання без дозволу суду та не утримувався від спілкування зі свідками та потерпілими.
З огляду на обставини, встановлені в судовому засіданні, суд вважає обгрунтованими твердження прокурора про те, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Таким чином, судом встановлено обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п. 3, 4, 5 ст. 177 КПК України.

Беручи до уваги те, що обвинувачений не дотримувався умов домашнього арешту, суд дійшов висновку про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу обвинуваеному ОСОБА_4 для запобігання вказаним ризикам.

З огляду на вищевказане, враховуючи поведінку обвинуваченого ОСОБА_4 , який не дотримувався умов домашнього арешту та вчиняв тиск на потерпілого та свідків, тим самим перешкоджаючи даному кримінальному провадженню, беручи до уваги наявність обгрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також ризиків, передбачених п.п. 3, 4, 5 ст. 177 КПК України, та недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу обвинуваеному ОСОБА_4 , суд вбачає підстави для зміни обвинуваченому запобіжного заходу з домашнього арешту на більш суворий у вигляді тримання під вартою, та, посилаючись на п. 1 ч. 4 ст. 183, вважає за можливе не визначати обвинуваченому розмір застави, оскільки кримінальні правопорушення, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_4 , були вчинені із застосуванням насильства.

На думку суду, перебування обвинувачеого на волі безумовно б чинило на свідків по справі психологічний тиск та породжувало б в оточуючих зневіру як до правоохоронних органів, так і судової системи в цілому, саме тому визначений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів буде достатнім для ефективного розгляду кримінального провадження та неухильного виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 61, 128, 177, 178, 183, 194, 200, 314-317, 331, 369-372, КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:
Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні о 10 год 10 хв 18 серпня 2020 року в приміщенні Хорольського районного суду (м. Хорол, вул. Незалежності, буд. 82) кримінальне провадження № 0000476 по обвинуваченню ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 125, ч. 2 ст. 342, ч. 1 ст. 345 КК України.
Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.
В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого та інших учасників справи та зобов`язати прокурора надати для огляду в судовому засіданні матеріали кримінального провадження.
Клопотання прокурора ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 з домашнього арешту на тримання під вартою за кримінальним провадженням № 0000476 по обвинуваченню ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 125, ч. 2 ст. 342, ч. 1 ст. 345 КК України, задовольнити.
Змінити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів до 15 жовтня 2020 року, взявши обвинуваченого ОСОБА_4 під варту в залі суду негайно.
Цивільний позов ОСОБА_7 до ОСОБА_4 про відшкодування збитків, завданих злочином, прийняти до кримінального провадження № 0000476 по обвинуваченню ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 125, ч. 2 ст. 342, ч. 1 ст. 345 КК України.
Визнати цивільним позивачем ОСОБА_7 , а цивільним відповідачем ОСОБА_4 .
Надіслати відповідачу копію цивільного позову з копією ухвали.
Надати відповідачу ОСОБА_4 строк для подання відзиву на позов (заперечень проти позову) 15 днів з дня вручення ухвали про прийняти до кримінального провадження цивільного позову. У вказаний строк відповідач має право надіслати: 1) суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; 2) позивачу копію відзиву та доданих до нього документів. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Інші вимоги до відзиву встановлено ст. 178 ЦПК України. Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
Ухвала суду в частині підсудності та зміни запобіжного заходу обвинуваченому може бути оскаржено безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 7 діб з дня її оголошення.
Дата складання повного тексту ухвали суду: 21 серпня 2020 року.

Головуючий: