СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/5097/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 жовтня 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором КМП №8 ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Масали, Азербайджанської Республіки, азербайджанеця, громадянина Азербайджану, маючий вищу освіту, офіційно не працюючий, одружений, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , згідно ст. 89 КК України не судимий, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003198 від 01.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України,
за участю прокурора ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_7 ,
ВСТАНОВИВ:
До Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003198 від 01.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що 30.06.2020, близько 08 години 30 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючи легковим автомобілем марки «Mercedes-BENZ CLK 200K», іноземної реєстрації, н.з. НОМЕР_1 , перевищуючи швидкісний режим, який встановлений правилами дорожнього руху України, здійснив заїзд на територію АЗС «KLO», що розташована за адресою: м. Київ, вул. Трублоїні, 1-б, та зупинив свій транспортний засіб біля входу до магазину АЗС, куди пішов його товариш ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який також перебував разом з ним.
Відразу після цього, оператор АЗС «KLO» - ОСОБА_9 , який бачив момент заїзду автомобіля марки «Mercedes-BENZ CLK 200K», іноземної реєстрації, н.з. НОМЕР_1 , на територію вказаної АЗС, вирішив зробити водієві ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зауваження щодо дотримання правил дорожнього руху, що і зробив, висловившись у ввічливій формі в бік останнього своє невдоволення з приводу керування своїм транспортним засобом, так як він своїми діями створює небезпеку для життя та здоров`я оточуючих громадян.
В свою чергу, ОСОБА_5 , почувши дане зауваження, вийшов із салону вище зазначеного автомобіля, підійшов на відстань витягнутої руки до ОСОБА_9 , почав виражатись в бік останнього нецензурними словами, чим спровокував словесний конфлікт. В ході даного словесного конфлікту, ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що знаходиться в громадському місці, при значному скупченні громадян, з метою провокації хуліганських дій, безпричинно, своєю лівою рукою вхопив ОСОБА_9 за шию, а правою рукою стиснутою в кулак наніс декілька ударів по обличчю та голові останнього.
Продовжуючи далі свої хуліганські дії, ОСОБА_5 помітив, що з магазину АЗС «KLO» вийшов його товариш ОСОБА_8 , який відразу підійшов до них та повалив на землю ОСОБА_9 , після чого, діючи групою осіб разом з ОСОБА_8 , нехтуючи елементарними правилами поведінки, з мотивів явної неповаги до суспільства, протиставляючи себе загальноприйнятим нормам моралі, з хуліганських спонукань, супроводжуючи свої дії особливою зухвалістю та винятковим цинізмом, в присутності сторонніх громадян, почав хаотично наносити удари ногами та кулаками свої рук по обличчю, голові та тулубу останнього. Зазначені хуліганські дії продовжувались декілька хвилин, поки працівники АЗС та прохожі громадяни не зупинили дії ОСОБА_5 та ОСОБА_8 .
Відразу після цього, на місце злочину прибули працівники Національної поліції України, які затримали ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , після чого доставили до Святошинського УП ГУНП у місті Києві.
Згідно висновку судово-медичного експерта №042-1171-2020 від 28.08.2020 р. у ОСОБА_10 , виявлені наступні тілесні ушкодження: 11 саден на бічній поверхні шиї зліва в нижній третині, в лівій завушній ділянці, на зовнішній поверхні лівої вушної раковини в нижній третині,ближче до мочки вуха, на передній поверхні лівого плеча в верхній третині, в правій лопатковій ділянці, на задній поверхні правого ліктьового суглобу; - 5 синців на передній поверхні лівого плеча в середині третині, на задній поверхні грудної клітки в правій лопатковій ділянці, на передній поверхні грудної клітки зліва по середнє - ключичній лінії на рівні 2-2- го ребра, які відносяться до лекого тілесного ушкодження
Необхідність застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в клопотанні обґрунтовано наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, в клопотанні вказано про наявність підстав існування ризиків, а саме: 1) ризик переховування від органів досудового розслідування та суду полягає в тому, що ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, за вчинення якого передбачено покарання у виді обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на строк до чотирьох років, тому з метою ухилення від відповідальності або ж продовження перебування на свободі, останній може ухилятися від явки до слідчого, прокурора або суду, умисно не з`являючись на виклики, або з метою уникнення кримінального переслідування, переїхати на постійне місце проживання до іншої області, та до органу досудового розслідування, в провадженні якого перебувають матеріали кримінального провадження №0003198 від 01.07.2020 а саме до Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, не з`являється; 2) ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні полягає в тому, що, зважаючи на насильницький характер вчиненого кримінального правопорушення відносно ОСОБА_9 , перебуваючи на свободі підозрюваний ОСОБА_5 , зможе чинити моральний чи фізичний тиск на потерпілого, а саме на ОСОБА_9 . Факт того, що ОСОБА_5 , відомі місця проживання свідків та потерпілого, перебуваючи на волі, наявні ризики вчинення ним спроб незаконного впливу на свідків та потерпілого, та ризики вчинення ним нових кримінальних правопорушень. Тому з метою уникнення відповідальності чи хоча б її пом`якшення, матиме змогу чинити тиск на вказаних осіб; 3) ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, яка полягає в тому, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, зможе вчинити нове аналогічне кримінальне правопорушення, відносно інших громадян.

У судому засіданні прокурор вказане клопотання підтримав та просив задовольнити.

Захисник підозрюваного звернув увагу на необґрунтованість підозри, відсутність реальних ризиків та відсутності належного обґрунтування та підстав неможливості застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу. У задоволенні клопотання просив відмовити.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив у задоволенні клопотання відмовити, наголошував на своїй непричетності до подій, вказаних у підозрі та клопотанні.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши надані з клопотанням матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють. При цьому, до наданих доказів обґрунтованості підозри не висувається таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , протоколом пред`явлення для впізнання ОСОБА_9 , протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , який був безпосереднім очевидцем вчинення хуліганських дій з боку ОСОБА_12 , протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_11 , який відтворив обстановку та обставини події, а також відобразив механізм нанесення ОСОБА_12 по тілу ОСОБА_9 , протоколом пред`явлення для впізнання свідку ОСОБА_11 , протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , який був безпосереднім очевидцем вчинення хуліганських дій з боку ОСОБА_12 , протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_13 , який відтворив обстановку та обставини події, а також відобразив механізм нанесення тілесних ушкоджень з боку ОСОБА_12 по тілу ОСОБА_9 , протоколом пред`явлення для впізнання свідку ОСОБА_13 , протоколом перегляду відеозапису з камер відео спостереження, на якому видно вчинення хуліганських дій групою осіб, яке виразилось в заподіянні тілесних ушкоджень ОСОБА_9 , повідомлення про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

При цьому, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність підозрюваного до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були надані слідчим, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_5 , підозра не може вважатись не обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування є на даний час досить вагомими, щоб свідчити про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

У такому випадку, твердження адвоката про необґрунтованість підозри підлягають подальшій перевірці під час досудового розслідування.

В порядку ст. 40 КПК України, було надано доручення оперативному підрозділу Святошинського УП ГУНП у місті Києві, для встановлення місце знаходження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак останній за місцем реєстрації не проживає та місце його перебування не відоме.

В порядку ст.135 КК України на адресу місця проживання ОСОБА_5 , надсилались повістки про виклик останнього. Однак позитивних результатів здобуто не було, ОСОБА_5 ,. у визначені дні та години, зазначені у повістках про виклик, до органу досудового розслідування, в провадженні якого перебувають матеріали кримінального провадження №0003198 від 01.07.2020 не прибув, не повідомивши при цьому про причини свого неприбуття.
Усе вищевикладене свідчити про переховування ОСОБА_5 , від органу досудового розслідування - Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві.
05.10.2020 слідчим прийнято процесуальне рішення, та в порядку ст.ст. 110, 281 КПК України, винесено мотивовану постанову про оголошення розшуку підозрюваного ОСОБА_5 .

Згідно протоколу затримання від 14.10.2020, ОСОБА_5 було затримано на підставі ухвали Святошинського районного суду м. Києва.

Статтею 178 КПК України передбачені обставини, які враховуються при обрані запобіжного заходу, якими є: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Так, прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які мають враховуватися під час вирішення вказаного питання, а саме те, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати документи, речі які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на інших підозрюваних, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом погодження показань з особами, причетними до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється.

При цьому, слідчий суддя враховує, що сама по собі тяжкість покарання за злочин, яке інкримінується підозрюваному не є виправданням застосування запобіжного заходу у вигляді тримання ОСОБА_5 під вартою, однак, суворість такого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторно вчинення злочинів.

Водночас, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та контактами.

Враховуючи, що ОСОБА_5 згідно ст. 89 КК України не судимий, має стійкі соціальні зв`язки, постійне місце проживання, слідчий суддя приходить до висновку про недоведеність обставин, що виключають можливість застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі, відтак, у задоволенні клопотання слід відмовити.

У відповідності до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 за інкримінованою статтею, конкретні обставини вчинення кримінального правопорушення, та особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що в кримінальному провадженні органом досудового розслідування доведена наявність ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а відтак вважає доцільним по доводам клопотання застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді у вигляді цілодобового домашнього арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 206, 208, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 за винятком необхідності отримання медичної допомоги.
Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 негайно прибути до місця свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 .
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконання покладених на нього обов`язків.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язки:
- не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Копію ухвали для виконання передати до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк тримання під домашнім арештом та строк дії обов`язків визначити в межах строку досудового розслідування - до 14.12.2020 року включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1