печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 грудня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю власника майна ОСОБА_3 , представника влансика майна - адвоката ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_4 , що діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна,-
ВСТАНОВИВ:

15.09.2020 року адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва за №757/182/20-к від 14.01.2020 року в рамках кримінального провадження №0000262 від 03.09.2019 року.
В обґрунтування доводів та вимог клопотання адвокат посилається на те, що арешт було накладено необґрунтовано, без достатніх на те підстав. А ухвала суду містить одну лише мотивацію в необхідності накладення арешту знаходження в квартирі АДРЕСА_1 та званого «костелу», що на думку слідчих органів є самоуправством. Матеріали кримінального провадження та ухвала суду не містить жодних даних, що по відношенню до ОСОБА_3 здійснюється кримінальне провадження, що вона є підозрюваною, обвинуваченою, засудженою або свідком у вказаному провадженні. Проте ОСОБА_3 було добровільно виконано вимоги суду та припинено діяльність «хостелу», що вказує на недоцільність арешту майна на сьогоднішній день.
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_6 та власник майна ОСОБА_3 клопотання підтримали та просили задовольнити.
Прокурор проти задоволення клопотання заперечувала та вказала, що підстави, які було враховано під час накладення арешту на майно продовжують існувати.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали провадження слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального-процесуального кодексу України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Так, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
З тексту ухвали від 14.01.2020 року вбачається, що слідчий суддя дійшов висновку, що накладення арешту на майно сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.
Разом з тим звертаючись до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, заявник не довів, як того вимагає ч.2 ст.174 КПК України, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Судом критично оцінюється посилання захисника, як на підставу скасування арешту майна ті обставини, що роботу «хостелу» в квартирі АДРЕСА_1 було припинено.
Слідчий суддя враховує ту обставину, що майно, яке може мати ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Крім того, до завдань суду на даному етапі провадження не належить оцінювати, наскільки повно органом досудового розслідування зібрано докази, що стосуються зазначеного кримінального провадження. Завдання суду полягає в тому, щоб дослідити ті обставини кримінального провадження, про які органу досудового розслідування відомо на даний час та які дають достатньо обґрунтовані підстави для звернення до суду з відповідним клопотанням про арешт майна, тобто закон не вимагає щоб докази були повними, але вони повинні бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений в обранні того чи іншого заходу забезпечення кримінального провадження.
Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, заявником не надано та слідчим суддею не встановлено.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що арешт на майно на цій стадії досудового розслідування накладено обґрунтовано, оскільки досудове розслідування в кримінальному провадженні наразі триває, Постановою старшого слідчого СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_7 від 29 серпня 2019 року вказану квартиру , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000262, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б надало слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на теперішній час відпала, а відтак слідчий суддя відмовляє в задоволенні поданого клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 167, 170, 174, 376 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , що діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали буде проголошено 28.12.2020 о 15:00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1