Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/2030/2020 Справа № 641/7248/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2020 року

Суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Комінтернівського районного суду м. Харкова заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000059 від 15.05.2020 за ч. 1 ст. 263 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_4 звернувся до суду з заявою, в які просить задовольнити відвід судді ОСОБА_5 від розгляду обвинувального акту у матеріалах кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 50000059 від 15.05.2020 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В обґрунтування заяви посилається на те, що суддя ОСОБА_5 фактично розпочала підготовче судове засідання, яке було призначено на 14:30, 07 жовтня 2020 року лише після 15:00 години 07 жовтня 2020 року. Також, вказував на те, що під час підготовчого судового засідання суддя ОСОБА_5 виражала упередженість відносно обвинуваченого ОСОБА_3 .

Заявник адвокат ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, надав заяву про слухання справи за його відсутності.

Суддя ОСОБА_5 була належним чином повідомлена про дату та час розгляду заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 .

Суддя ОСОБА_5 на підставі ст. 81 КПК України не скористалась своїм правом надати пояснення щодо заявленого відводу.

Суд, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного.

Судом встановлено, що в провадженні судді Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України (справа № 641/7248/20).

Стаття 75 КПК України містить вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні. Зокрема, відповідно п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Згідно зі ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до п. 1.1 Бангалорських принципів поведінки судді, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності.

Таким чином, у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Європейський суд з прав людини підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді.

Критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях або висловлюваннях суддів (присяжних) перед початком чи під час судового розгляду справи. У світлі прецедентної практики Суду об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

Щодо тлумачення об`єктивної складової категорії «безсторонній суд» ЄСПЛ прийняв низку рішень, в яких визнав порушенням Конвенції ситуації, коли є підстави побоюватися, що члени суду (за відсутності упередженості до сторін) перебувають у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі (відповідача).

Таких обставин, які б перешкоджали брати участь судді ОСОБА_5 у розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 не встановлено, а наведені в заяві адвоката ОСОБА_4 доводи не можуть вважатися обґрунтованою підставою для відводу.

Враховуючи викладене, заява захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.

Приймаючи до уваги викладене та керуючись статями 75, 80, 81 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000059 від 15.05.2020 за ч. 1 ст. 263 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя- ОСОБА_1