Справа № 357/6441/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2020 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 5 в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту майна, в якому просив скасувати арешт накладений ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 08.07.2020 року по справі № 357/641/19 на майно, із забороною його відчужувати, знищувати, перетворювати, як добросовісним набувачам, так іншим третім особам, що заявлять право вимоги на нього, а також вчиняти будь які нотаріальні, реєстраційні та виконавчі дій щодо цього майна з боку уповноважених на це службових та інших посадових осіб (державних та приватних нотаріусів, реєстраторів, виконавців), а саме: будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 146,9, кв. м., що на праві приватної власності належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 ..
В обґрунтування клопотання вказав, що в ході досудового розслідування кримінального провадження № 0002513 від 23.06.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 190 КК України на сьогоднішній день відпала потреба в арешті вищевказаного будинку.
ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, доводи клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Інші учасники судового процесу в судове засідання не з`явились, про день розгляду скарги повідомлялись судом належним чином, матеріали кримінального провадження до суду слідчим відділом Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області до суду не надходили.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, матеріали кримінального провадження № 0002513 від 23.06.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 190 КК України, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 08.07.2020 року по справі № 357/641/19 на майно, а саме: будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 146,9, кв. м., що на праві приватної власності належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 заборонивши розпорядження та користування ним до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.
Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Вищевказані положення кримінального процесуального Закону кореспондуються ізст. 41 Конституції Українита ст.ст.316,317,321 ЦК України, відповідно до яких ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні. Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
У відповідності до ст. 174 КПК України-підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
У відповідності до ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним устатті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 4 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбаченихКримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першоїстатті 96-2 Кримінального кодексу України.
Відповідно до ч. 1ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Метою арешту вилучених речей є забезпечення їх збереження як речових доказів.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати крім іншого- розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання про скасування арешту на майно, оскільки на сьогоднішній час підстави за якими було накладено арешт на вищевказане майно відпали, а тому накладений арешт слід скасувати.
На підставі викладеного, керуючись 170-174, 309КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - задовольнити.
Скасувати арешт майна, який накладений ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 08.07.2020 року по справі № 357/641/19 на майно, а саме: будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 146,9, кв. м., що на праві приватної власності належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддяОСОБА_1