Справа № 202/6063/19
Провадження № 1-кп/175/169/19
Ухвала

Іменем України

30 вересня 2020 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретареві ОСОБА_4 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_5 ,
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0000935 відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Дніпропетровськ, громадянина України, проживаючого за місцем реєстрації по АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.1 ст.152, ч.3 ст.187 КК України,

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився у м. Дніпропетровськ, громадянина України, проживаючого за місцем реєстрації по АДРЕСА_2 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.1 ст.152, ч.3 ст.187 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви за клопотанням прокурора про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, останній заявив письмове клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_10 і ОСОБА_11 під вартою на 60 днів. Клопотання обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, які у сукупності з відомостями про особу кожного з обвинувачених, не дозволяють застосувати до них більш м`які запобіжні заходи.

Захисники просили змінити запобіжний захід їх підзахисним на домашній арешт і зазначили, що ризики, на які посилається прокурор у клопотанні, на даний час відсутні та нічим не підтверджені.

Обвинувачені заперечували проти клопотання прокурора та підтримали позицію своїх захисників.

Обсудивши заявлені клопотання, колегія суддів дійшла наступного.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України під час судового розгляду… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

За приписом ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 цього Кодексу передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що при вирішенні питання дії запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені судом за результатами з`ясування обставин злочину та особи… обвинуваченого. Крім того, встановлення небезпеки перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя, слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, вимірюватись суворістю можливого покарання у сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, в якій вона зазнає судове переслідування… особистості обвинуваченого, його моральними переконаннями.

Під час судового провадження у зв`язку з наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, обвинуваченим ОСОБА_12 і ОСОБА_13 неодноразово продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, останній раз строком до 29 жовтня 2020 року.

З урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють закінчити судовий розгляд до спливу цього строку (щорічні відпустки членів колегії, в період яких спливає дія продовженого строку тримання під вартою), враховуючи, що продовжують існувати ризики, зазначені у попередніх ухвалах суду, колегія суддів вважає клопотання прокурора обґрунтованим.

Ці ризики, обставини висунутого ОСОБА_12 і ОСОБА_13 обвинувачення та підвищена суспільна небезпечність інкримінованих їм злочинів, не дозволяють застосувати до них альтернативні (інші) види запобіжних заходів, які, на думку суду, не здатні забезпечити їх належну процесуальну поведінку і не будуть сприяти укріпленню довіри суспільства до суду.

Питання обґрунтованості підозри, на що у клопотанні посилається прокурор, не є предметом судового розгляду, оскільки на даній стадії кримінального провадження здійснюється судовий розгляд доведеності обвинувачення.

У зв`язку з викладеними обставинами, клопотання захисників про зміну обвинуваченим запобіжного заходу, зокрема на цілодобовий домашній арешт, не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, колегія суддів

ухвалила:

У судовому провадженні оголосити перерву до 14.00 години 10 листопада 2020 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченим ОСОБА_8 і ОСОБА_9 у вигляді тримання під вартою строком до 29 жовтня 2020 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 28 листопада 2020 року.
Клопотання захисників ОСОБА_7 і ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу на альтернативний залишити без задоволення.
Копію ухвали вручити обвинуваченим, захисникам і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий ОСОБА_1
Суддя ОСОБА_3
Суддя ОСОБА_2