Дата документу 17.07.2020 Справа № 554/6186/20
Єдиний унікальний номер 554/6186/20
Провадження №1-кс/554/9929/2020
У Х В А Л А
Іменем України

17 липня 2020 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Полтави клопотання слідчого Першого слідчого відділу слі дчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_6 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001020 від 18.05.2020, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, про продовження строку тримання під вартою відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до суду із зазначеним клопотанням, у якому посилався на те, що у провадженні Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, перебуває кримінальне провадження № 0001020 від 18.05.2020 за ч. 4 ст. 187 КК України.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється прокуратурою Харківської області.

Досудовим розслідування встановлено, що 10.05.2020 приблизно о 02 годині, більш точний час в ході проведення досудового розслідування не встановлений, ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 перебували поблизу будинку 264 Н по Салтівському шосе в м. Харкові, де побачили раніше незнайомого їм ОСОБА_8 . В цей момент у ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виник злочинний намір спрямований на здійснення нападу на ОСОБА_8 поєднаного із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, що зазнала нападу, з метою заволодіння майном потерпілого ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на здійснення нападу поєднаного із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, що зазнала нападу, з метою заволодіння майном потерпілого ОСОБА_8 , ОСОБА_4 вступивши з ОСОБА_7 в злочинну змову, діючи умисно, з корисливих мотивів, маючи на меті незаконне збагачення, за усною домовленістю між собою та за попередньою змовою групою осіб, узгодивши свої дії та розподіливши ролі, підійшли до потерпілого ОСОБА_8 , після чого ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_7 , розуміючи, що від їх дій можуть настати тяжкі наслідки для здоров`я потерпілого, нанесли не менш ніж 30 ударів кулаками обох рук та ногами в область тулуба та голови ОСОБА_8 , від яких останній впав на землю. Скориставшись тим, що ОСОБА_8 впав та від отриманих травм не може чинити опір, ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 дістали з внутрішньої кишені вдягнутої на потерпілому куртки грошові кошти в сумі 700 гривень, далі, з передньої кишені вдягнутих на ньому штанів дістали належні ОСОБА_8 грошові кошти в розмірі 3000 доларів США, що згідно офіційного курсу гривні, щодо іноземних валют Національного банку України становить 80455,50 гривень та з зовнішньої правої кишені куртки ОСОБА_8 - належний йому пристрій для куріння IQOS 2,4 PLUS.

Після чого, ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 з місця вчинення злочину зникли, розпорядившись викраденим майном та грошовими коштами на загальну суму 81155,50 гривень на власний розсуд..

В результаті спільних злочинних дій ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , потерпілому ОСОБА_8 , згідно довідки з КНП Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. О. Мещанінова ХМР від 18.05.2020, були спричинені тілесні ушкодження у вигляді: гострої черепно-мозкової травми, забою головного мозку, пластинкового субдурального крововиливу праворуч, перелому основи черепа в області середньої черепної ямки праворуч, закритого перелому шийки лівого плеча без зсуву.

22.05.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, тобто напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб, поєднаний із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень.

Повідомлення про підозру ОСОБА_7 та ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними відповідно до вимог кримінального процесуального кодексу України у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, а саме: показаннями потерпілого ОСОБА_8 , протоколами впізнання ОСОБА_8 ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , допитом підозрюваного ОСОБА_7 , допитами свідків: ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , протоколом слідчого експерименту за участі потерпілого ОСОБА_8 , протоколом огляду предмету (відео щодо нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 ) від 09.06.2020, довідкою з КНП Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. О. Мещанінова від 18.05.2020.

Відповідно до ухвали Фрунзенського районного суду м. Харкова від 22.05.2020 відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 20.07.2020 включно без права внесення застави.

Разом з цим, органом відповідно до ухвали слідчого судді Октябрського районного суд м. Полтава продовжено строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001020 від 18.05.2020 до 4-х місяців, тобто до 18.09.2020.

Двомісячний строк досудового розслідування закінчується 19.07.2020. Водночас досудове розслідування неможливо закінчити у зазначений строк, оскільки необхідно:

- отримати висновки судово-медичних експертиз щодо тяжкості отримання тілесних ушкоджень, механізму спричинення тілесних ушкоджень (так як ОСОБА_8 тривалий час перебував на стаціонарному лікуванні в двох медичних установах та надав медичні документи (історію хвороби, рентген знімки) 02.07.2020, на підставі яких проводяться відповідні дослідження);

- отримати висновок судово-товарознавчої експертизи щодо вартості пристрою для куріння IQOS 2,4 PLUS;

- вирішити питання щодо повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри (не можливо виконати, у зв`язку із відсутністю вищевказаних висновків експерта);

- провести інші слідчі дії, спрямовані на збирання та перевірку доказів;

- провести усі необхідні процесуальні дії направлені на відкриття сторонам матеріалів досудового розслідування та надати їм доступ до матеріалів досудового розслідування, скласти обвинувальний акт, і вручити його підозрюваному.

Вищезазначені процесуальні дії мають важливе значення для встановлення об`єктивної істини у вказаному особливо складному кримінальному провадженні, спрямовані на отримання та перевірку доказів сторони обвинувачення, що досліджуватимуться в суді під час судового розгляду.

Підозрюваний ОСОБА_4 вчинив особливо тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 8 до 15 років з конфіскацією майна.

Вивченням особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт. Червоний Донець Балаклійського району Харківської області, громадянин України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Підстави продовження строку застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 обґрунтовуються настанням ризиків, які не зменшились, передбачених п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки, ОСОБА_4 , усвідомлюючи реальну можливість та побоюючись отримати значний термін покарання у вигляді позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину; незаконно впливати на свідків, оскільки підозрюваному під час досудового розслідування в рамках чинного законодавства вручено копії відповідних процесуальних документів, серед яких є процесуальні документи з даними свідків, тому імовірна можливість, що у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу підозрюваний зможе впливати на вказаних учасників кримінального провадження; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, утриманців не має, а отже, маються достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, у подальшому може продовжити вчиняти нові злочини;

На теперішній час вищевказані ризики мають місце.

Так, поняття "обґрунтована підозра" не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", судам слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої "термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).

Більш того, у п. 48 рішення "Чеботарі проти Молдови" N 35615/06 від 13.11.2007 Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі "Ілійков проти Болгарії" N 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що "суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів".

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

З урахуванням доведеності обґрунтованої підозри та фактичних обставин вчинення кримінальних правопорушень, їх тяжкість, орган досудового розслідування приходить до висновку, що для досягнення цілей, визначених ст. 177 КПК України, відносно підозрюваного ОСОБА_4 має бути обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

На підставі викладеного вважав, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 процесуальних обов`язків і його належну поведінку.

Беручи до уваги, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив особливо тяжкий злочин, може переховуватись від органу досудового розслідування, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, може продовжити займатись злочинною діяльністю, незаконно впливати на свідків, експертів у даному кримінальному провадженні, все це свідчить про неможливість запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав, викладених у клопотанні.

Підозрюваний та захисник з клопотанням не погодились, посилаючись на необгрунтованість клопотання прокурора та на позитивні характеристики підозрюваного просили змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного та захисника, дослідивши матеріали клопотання, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Згідно ч.1 вказаної статті строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до ч.3 вказаної статті строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:

1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості;

2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Загальне положення щодо розумних строків у таких випадках викладено у правовій позиції ЄСПЛ в рішенні у справі "Харченко проти України", згідно з якою "розумність строку тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно. Вона має оцінюватися в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів, переконливості аргументів заявника, викладених у його клопотанні про звільнення. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).

Судом встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України, які на даний час не зменшилися та повною мірою виправдовують необхідність утримання підозрюваного під вартою, а саме : підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого у кримінальному провадженні.

З часу обрання підозрюваному запобіжного заходу тримання під вартою, жодна з підстав для обрання такого запобіжного заходу не змінилась. Застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Під час розгляду клопотання слідчим доведена наявність обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, не зменшились, оскільки поданими матеріалами підтверджується, що досудове розслідування не завершено, підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, через усвідомлення втрати свободи на тривалий строк, може ухилятись від слідства та суду, може незаконно впливати на інших підозрюваних та потерпілих.

Також слідчим доведена наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, оскільки до цього часу не завершено виконання всіх процесуальних дій за участю підозрюваного для направлення справи до суду відповідно до положень КПК України.

Враховуючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_4 винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, дані про його особу, з огляду на те, що судове провадження по справі ще не розпочато, та зважаючи на необхідність виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування, а також зважаючи на доведеність всіх обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, слід продовжити строк тримання підозрюваного під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176-178,183, 184, 193, 194, 196-199, 309 КПК України, КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_6 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001020 від 18.05.2020, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, про продовження строку тримання під вартою відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на 60 днів в межах строку досудового розслідування, а саме до 15.09.2020 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1