Справа № 461/6918/20 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/1057/20 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_3 ,

суддів: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

секретаря ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу прокурора Прокуратури Львівської області ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 9 вересня 2020 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Бориня Турківського району Львівської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

з участю прокурора ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

його захисників адвокатів ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ,

в с т а н о в и л а :

ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 9 вересня 2020 року клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_11 задоволено частково.

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з утриманням у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№19)» строком до 60 діб.

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України визначено розмір застави, достатній для забезпечення виконання обов`язків підозрюваним ОСОБА_8 у розмірі 100 (ста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 210 200 гривень.

Встановлено, що строк дії ухвали до 7 листопада 2020 року включно.

В іншій частині клопотання відмовлено.

Роз`яснено ОСОБА_8 право внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали на депозитний рахунок суду IBAN: UA0000757, банк одержувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, , одержувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України в Львівській області. Внесення застави, визначеної слідчим суддею про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є підставою для звільнення особи з-під варти.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_8 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатися з Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця проживання та роботи;

- здати на зберігання відповідному державному органу паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Роз`яснено підозрюваному його обов`язки та наслідки їх невиконання.

Не погоджуючись із рішенням слідчого судді, прокурор подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 9 вересня 2020 року скасувати та постановити нову, якою задовольнити клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою, з утриманням у Львівській установі виконання покарань №19, строком на 60 днів, без визначення розміру застави, оскільки у результаті кримінального правопорушення було спричинено загибель кількох осіб.

В обґрунтування своїх апеляційних вимог прокурор покликається на те, що ухвала суду прийнята з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та невідповідністю висновків суду фактичним обставинам справи.

Вказує, що хоча підозрюваним ОСОБА_8 кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 286 КК України, вчинено з необережності, таке належить до тяжких злочинів, оскільки спричинило загибель двох осіб. Попри те, що в судове засідання стороною захисту надано заяви від родичів загиблих, які просять не позбавляти волі ОСОБА_8 , жоден з родичів загиблих не визнаний потерпілим у вказаному кримінальному провадженні. Таким чином слідчим суддею взято до уваги заяви осіб, які не є учасниками кримінального провадження. Крім того, слідчим суддею не встановлено, чи такі заяви були надані добровільно, без фізичного примусу.

Покликається на те, що тяжкі наслідки у вигляді смерті людини є непоправними і не можуть бути відшкодовані у матеріальному вигляді. Позитивні характеристики засудженого мають формальний характер та жодним чином не зменшують суспільної небезпеки злочину.

Крім того, прокурор звертає увагу на поведінку підозрюваного ОСОБА_8 в судовому засіданні під час обрання запобіжного заходу. Так, підозрюваний своєї вини у інкримінованому правопорушенні не визнав, не розкаявся у вчиненому та повідомив, що того дня алкогольні напої не вживав, а потерпілий ОСОБА_12 вибіг несподівано на проїзну частину дороги.

Наведене свідчить про відсутність щирого каяття підозрюваного, а його показання спростовуються дослідженими у судовому засіданні доказами. Зокрема, згідно з протоколом огляду місця пригоди від 26 серпня 2020 року, сліди крові потерпілого та сліди коліс автомобіля на траві правого узбіччя свідчать про те, що наїзд на пішохода ОСОБА_13 відбувся поза межами проїзної частини дороги, саме на правому узбіччі, куди підозрюваний виїхав без причин технічного характеру, що є грубим порушенням правил дорожнього руху.

Згідно з висновком результатів медичного огляду щодо встановлення стану алкогольного сп`яніння, проведеного у КНП «Турківська районна лікарня» 26 серпня 2020 року в ОСОБА_8 виявлено 2,1 проміле алкогольного сп`яніння.

Зазначає, що слідчим суддею в своїй ухвалі не надано належної правової оцінки суворості можливого призначеного покарання у вигляді позбавлення волі на термін від 5 до 10 років, що є належним та невід`ємним елементом при оцінці ризику переховування від суду або органу досудового розслідування, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, а також і скоєння іншого злочину. При цьому посилається на те, що тримання під вартою необхідне для забезпечення належного досудового розслідування даного кримінального провадження.

З урахуванням наведеного, просить обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Заслухавши доповідача, прокурора на підтримання поданої апеляційної скарги, думку підозрюваного та його захисників, які заперечили проти апеляційних вимог, перевіривши матеріали провадження, а також наведені доводи скарги, колегія суддів апеляційного суду вважає, що така підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що Головне управління Національної поліції у Львівській області здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000663 від 26 серпня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

27 серпня 2020 року ОСОБА_8 затримано у порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КПК України.

8 вересня 2020 року старший слідчий ВР ЗСТ СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_11 , за погодженням з прокурором другого процесуального відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання обвинувачення управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням прокуратури Львівської області ОСОБА_7 , звернувся з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з утриманням у Львівській установі виконання покарань №19, строком на 60 днів, без визначення розміру застави, оскільки у результаті вчинення кримінального правопорушення було спричинено загибель кількох осіб.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 9 вересня 2020 року до ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно зі ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Відповідно до п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 3561/06 від 13 листопада 2007 року Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності ст. 5, 1(с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення ні в момент арешту, ні під час перебування особи від вартою. Також необов`язково, щоб затриманій особі були, в кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання». (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990року, п.32, SeriesA,№ 182 та Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, п.55, Series A, № 300-A).

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).

Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Прокурор у своїй апеляційній скарзі, не оспорюючи висновків слідчого судді щодо необхідності обрання підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначає, що слідчим суддею безпідставно визначено розмір застави.

Сторона захисту не оскаржувала вказану ухвалу, якою фактично встановлено наявність всіх ризиків, що вбачає орган досудового слідства та задоволено клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 .

При цьому, судом об`єктивно встановлено про наявність ризиків, що доведені прокурором, для обрання такого виду запобіжного заходу.

Вказане свідчить про обґрунтованість доводів клопотання прокурора, однак останній не погодився з судовим рішенням щодо застосування до підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

На думку колегії суддів такі доводи прокурора є слушними, виходячи зі змісту оголошеної ОСОБА_8 підозри, у вчиненні злочину, передбаченому ч. 3 ст. 286 КК України, а саме: порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило загибель кількох осіб, що, у свою чергу, обумовлено необхідністю застосування обмежень, які передбачені нормою п. 2 ч. 4 ст. 183 КК України щодо права суду не визначати розміру застави.

Колегія суддів, дослідивши доводи прокурора вбачає, що слідчий суддя перевіряючи законність та обґрунтованість клопотання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у відповідності до вимог ст. ст. 193, 194 КПКУкраїни вислухав доводи учасників судового провадження, належним чином дослідив фактичні обставини, вказані у клопотанні слідчого, і дійшов вмотивованого висновку про необхідність обрання щодо підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, а наявність обґрунтованої підозри підтверджується письмовими доказами, зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 26 серпня 2020 року, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 27 серпня 2020 року, висновком КНП «ТЦРЛ» щодо результатів медичного огляду з метою вияснення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 26 серпня 2020 року.

Вказане свідчить про достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, запобігання яким шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, є неможливим.

Разом з тим, перевіряючи ухвалу слідчого судді в частині визначення підозрюваному ОСОБА_8 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, колегія суддів вважає, що слідчий суддя передчасно дійшов до висновку про можливість визначення такого.

Так, згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 КК України

Враховуючи наявність ризиків, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема те, що підозрюваний ОСОБА_8 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачене безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на термін від 5 до 10 років; в результаті його дій, що виразились в грубому порушенні правил дорожнього руху, настали тяжкі наслідки у вигляді смерті двох осіб; можливість переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду; злочин було вчинено у стані сп`яніння (2,1 проміле відповідно до наявного у матеріалах справи висновку щодо стану сп`яніння підозрюваного ОСОБА_8 ); можливість вчинення іншого кримінального правопорушення.

Крім цього, слід зазначити, що під час допиту в судовому засіданні апеляційної інстанції підозрюваний та його захисники заперечували факт перебування ОСОБА_8 у стані сп`яніння, що суперечить висновку КНП «ТЦРЛ» щодо результатів медичного огляду з метою вияснення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 26 серпня 2020 року, відповідно до якого у крові ОСОБА_8 виявлено 2,1 проміле алкоголю. Наведене свідчить про відсутність критичної оцінки підозрюваним своїх дій, що призвели до вчинення ним кримінального правопорушення, та підтверджує існування ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином колегія суддів, враховуючи викладені обставини, зокрема той факт, що інкриміноване ОСОБА_8 кримінальне правопорушення було вчинене у стані сп`яніння та спричинило загибель двох осіб, та керуючись вищенаведеними нормами закону, вважає за необхідне не визначати в даному випадку розмір застави на підставі п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України.

Як встановлено в судовому засіданні, у зазначеному кримінальному провадженні ОСОБА_14 було внесено заставу у розмірі 210 200 гривень на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в Львівській області.

Колегія суддів зазначає, що ч. 11 ст. 182 КПК України передбачено, що якщо застава не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Положеннями п. п. 7, 8 Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 січня 2012 року, встановлено, що кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених Кримінально процесуальним кодексом України. Для повернення коштів, внесених як застава, особа чи заставодавець подає до Територіального управління ДСА засвідчену судом копію ухвали слідчого судді, суду, в якому міститься рішення про повернення застави.

Таким чином, колегія суддів роз`яснює заставодавцю, про можливість у встановленому законом порядку, звернення з заявою про повернення сплаченої застави, відповідно до ст. 182 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає за необхідне ухвалу слідчого судді скасувати, а клопотання слідчого задовольнити, застосувавши до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Керуючись ст.ст. 404,405, 407, 409, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

п о с т а н о в и л а :

апеляційну скаргу прокурора Прокуратури Львівської області ОСОБА_7 - задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 25 серпня 2020 року щодо підозрюваного ОСОБА_8 - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_11 .

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали становить до 7 листопада 2020 року включно.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_5