н/п 1-кс/953/7174/20
УХВАЛА
"14" вересня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
- митний опломбувальний трос з ознаками пошкодження (порушення цілісності);
- металеві кріплення до тросу,
- опечатка (пломба) металева з відомостями «митниця, 209, № 285» та зображенням малого державного гербу на звороті
Крім того, прокурор відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 подав до суду клопотання, в якому просить поновити процесуальний строк на звернення до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, як пропущений з поважних причин.
В ході досудового розслідування встановлено, що службові особи БО «Фонд «Віра в добро», код 40520613, БО «Благодійний фонд «Вероніка-2017», код 41086959 та БО «Благодійний фонд «Крила надії-2017», код 42668397 у період з 01.06.2016 по теперішній час, шляхом звільнення від оподаткування податком на додану вартість та ввізним митом за рахунок імпорту на територію України товарно-матеріальних цінностей під виглядом гуманітарної допомоги, які в подальшому не передані набувачам та використані не за цільовим призначенням, умисно ухилились від сплати податку на додану вартість та ввізного мита, чим спричинили збитки у значних розмірах на загальну суму понад 3,3 млн грн
Підставою для реєстрації кримінального провадження послужили відомості контролюючих органів, відповідно до яких службових осіб Благодійної організації «Фонд «Віра в добро», код 40520613 в період з 01.06.2016 по 14.09.2017, шляхом безпідставного заниження податкових зобов`язань, умисно ухилилися від сплати податку на додану вартість на суму 2 663 232,43 грн., та ввізного мита на суму 710 468,22 грн., чим спричинили збитки у значних розмірах на загальну суму 3 373 700,65 грн.
Так, керівником та засновником БО «Фонд «Віра в добро» є ОСОБА_4 , код НОМЕР_1 . Водночас, ОСОБА_4 окрім БО «Фонд «Віра в добро» являється керівником БО «Благодійний фонд «Вероніка-2017», код 41086959 та БО «Благодійний фонд «Крила надії-2017», код 42668397.
Згідно відомостей, якими володіє орган досудового розслідування, ОСОБА_4 , використовуючи реквізити БО «Фонд «Віра в добро», БО «Благодійний фонд «Вероніка-2017» та БО «Благодійний фонд «Крила надії-2017» проваджує діяльність із ввезення на територію України ТМЦ під виглядом гуманітарної допомоги, оминаючи таким чином встановлений законодавством режим оподаткування.
Допитаний в якості свідка водій транспортного засобу ДНЗ: НОМЕР_2 , з контейнером ДНЗ: НОМЕР_3 ОСОБА_5 (перевізник: ТзОВ «Ролл транс груп», код 37669268) серед іншого повідомив, що 18.08.2020 о «18» год. «07» хв. прибув до м. Харкова, ЗМК ТОВ «Гранд Вінд» (розташована за адресою: м. Харків, вул. Ак. Павлова, 88), з вантажем, гуманітарною допомогою, адресованою БО «БФ «Крила надії» керівником якої являється ОСОБА_4 .
В ході огляду встановлено, що на території відділу митного оформлення митного посту «Вантажний» Слобожанської митниці Держмитслужби проводиться повний огляд товарів (гуманітарної допомоги), що надійшла на адресу БО «БФ «Крила надії 2017» транспортним засобом ДНЗ: НОМЕР_2 , з контейнером ДНЗ: НОМЕР_3 (перевізник: ТзОВ «Ролл транс груп»).
В подальшому встановлено, що вищезазначена гуманітарна допомога містить: б/у одяг, посуд, меблі, матраци, лікарські засоби, крісла для пересування осіб з обмеженими можливостями та вадами здоров`я, канцелярські товари, вівсяні хлоп`я, в т.ч. фірми «De Luxe» з українським описом товару та вказівкою на імпортера ТОВ «АТБ - Макркет».
Крім того в ході огляду встановлено, що вага транспортного засобу разом з вантажем при перетині кордону складала 25 100 кг., в той час як станом на 22.08.2020 вага транспортного засобу разом з вантажем складала 24 120 кг.
В подальшому в ході огляду виявлено, митний опломбувальний трос, яким обладнано контейнер. Даний трос при проходженні митного оформлення при перетині державного кордону України був опломбований. Даний трос містить на собі сліди пошкодження (порушення цілісності). Крім того виявлено опечатку (пломбу) з відомостями «митниця, 209, № 285» та зображенням малого державного гербу на звороті.
У ході огляду виявлено та вилучено митний опломбувальний трос з ознаками пошкодження (порушення цілісності), металеві кріплення до тросу, опечатка (пломба) металева з відомостями «митниця, 209, № 285» та зображенням малого державного гербу на звороті.
Таким чином, беручи до уваги, що митний опломбувальний трос містить на собі сліди порушення цілісності, а вага транспортного засобу та вантажу при проходженні митного огляду на території м. Харкова відрізнялась від ваги, зафіксованої при перетині державного кордону, наявні достатні підстави вважати, що вантаж доставлено до м. Харкова не в повному обсязі. Дана нестача ТМЦ може бути обумовлена зняттям товарно матеріальних цінностей у період між перетином державного кордону та до проходження митного огляду у м. Харкові.
При цьому, як зазначено прокурором, при проходженні повного митного огляду товарів (гуманітарної допомоги), контейнер ДНЗ: НОМЕР_3 , був опломбований, внаслідок чого, ймовірно невстановленими на теперішній час особами, з метою зняття з контейнера ТМЦ, було пошкоджено митний трос та отримано доступ до вантажу, що перебував під митним контролем, після чого штучним шляхом приєднано.
Вилучені в ході огляду речі направлені на зберігання до слідчого управління ГУ ДФС у Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Б. Хмельницького, 17.
Постановою слідчого з ОВС першого ВРКП слідчого управління Головного управління ДФС у Харківській області ОСОБА_6 від 25.08.2020 вилучені речі визнані речовими доказами.
У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, але надав суду заяву про розгляд поданого ним клопотання без його участі у зв`язку зі службовою зайнятістю, повністю його підтримуючи. Неприбуття прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
ОСОБА_5 , власник майна представник ТзОВ «Ролл транс груп», у судове засідання не з`явився, судом вживались заходи щодо його належного повідомлення про час та місце розгляду даного клопотання, про що слідчим ОСОБА_6 , що входить до складу слідчої групи у даному кримінальному провадженні, суду надано рапорт.
Неприбуття власника майна у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
В ході огляду встановлено, що на території відділу митного оформлення митного посту «Вантажний» Слобожанської митниці Держмитслужби проводиться повний огляд товарів (гуманітарної допомоги), що надійшла на адресу БО «БФ «Крила надії 2017» транспортним засобом ДНЗ: НОМЕР_2 , з контейнером ДНЗ: НОМЕР_3 (перевізник: ТзОВ «Ролл транс груп»).
Крім того, в ході огляду встановлено, що вага транспортного засобу разом з вантажем при перетині кордону складала 25 100 кг, в той час як станом на 22.08.2020 вага транспортного засобу разом з вантажем складала 24 120 кг.
В ході огляду було виявлено та вилучено митний опломбувальний трос з ознаками пошкодження (порушення цілісності), металеві кріплення до тросу, опечатка (пломба) металева з відомостями «митниця, 209, № 285» та зображенням малого державного гербу на звороті.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 26.08.2020 р. вказане клопотання повернуто прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин.
Вказану ухвалу слідчого судді згідно з розпискою отримано прокурором ОСОБА_3 09.09.2020 р. о 16-23 год.
Після чого, усунувши зазначені в ухвалі слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 26.08.2020 р. недоліки, 11.09.2020 р. до слідчого судді звернувся прокурор відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 з клопотанням про арешт вилученого в ході проведеного огляду майна, . При цьому, подав до суду клопотання про поновлення пропущеного з поважних причин строку на звернення з ним до суду, посилаючись на отримання копії ухвали слідчого судді про повернення даного клопотання для усунення зазначених в ній недоліків лише 09.09.2020 р.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Таким чином, після проведення огляду місця події, в ході якого слідчим було вилучено майно, що зберегло на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, наступного робочого дня прокурор звернувся з клопотанням про накладення арешту на зазначене в клопотанні тимчасово вилучене майно, яке було повернуто слідчим суддею для усунення зазначених у клопотанні недоліків. Після чого прокурор повторно звернувся з клопотанням про накладення арешту на вилучене майно та просив поновити пропущений з поважних причин процесуальний строк на звернення з даним клопотанням до суду із-за несвоєчасного отримання ухвали слідчого судді для усунення зазначених в ухвалі недоліків.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та згідно з ч. 3 даної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
При цьому, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання прокурора ОСОБА_3 про поновлення процесуального строку на звернення до суду з клопотанням про арешт вилученого в ході проведення огляду місця події майна, оскільки причини його пропуску визнає поважними.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про поновлення процесуального строку на звернення до суду з клопотанням про арешт майна задовольнити.
Поновити прокурору відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури Харківської області ОСОБА_3 строк на звернення до суду з клопотанням про арешт вилученого в ході проведення огляду місця події майна.
- митний опломбувальний трос з ознаками пошкодження (порушення цілісності);
- металеві кріплення до тросу,
- опечатка (пломба) металева з відомостями «митниця, 209, № 285» та зображенням малого державного гербу на звороті
Місцем зберігання арештованого майна згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 №1104 визначити слідче управління Головного управління ДФС у Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Б. Хмельницького, 17.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1