Київський апеляційний суд
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

27 липня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22 листопада 2019 року,

у с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.11.2019 року скарга ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань (далі ДБР), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 14.11.2019 року, повернута.

Ухвала слідчого судді мотивована тим, що скарга не підлягає розгляду в цьому суді, що згідно з п.2 ч.2 ст.304 КПК України є підставою для її повернення.

Зі змісту апеляційної скарги вбачається, що ОСОБА_5 просить ухвалу слідчого судді скасувати і постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд у суді першої інстанції. Обґрунтовуючи апеляційні вимоги, зазначає, що орган досудового розслідування, бездіяльність якого він оскаржує, з початку його роботи з 28.11.2018 року розташований за адресою: м. Київ, вул. Симона Петлюри, 15, тобто в межах територіальної юрисдикції Шевченківського районного суду м. Києва, і свого місцезнаходження не змінював. На користь цього свідчить те, що за вказаною адресою не тільки приймаються та реєструються заяви про кримінальні правопорушення, а також проводяться слідчі та процесуальні дії, в яких він неодноразово брав участь. Що стосується адрес, про які зазначено в ухвалі слідчого судді, то на б-рі Лесі Українки, 26 знаходиться Територіальне управління ДБР, розташоване в м. Києві, яке є окремою юридичною особою і має свою юридичну адресу, а на вул. Михайла Грушевського, 12/2 Кабінет Міністрів України. Тому вважає, що скарга була подана до належного суду.

________________________________________
Справа № 11-сс/824/3800/2020
Категорія: ст.303 КПК України
Слідчий суддя: ОСОБА_6
Доповідач: ОСОБА_1
Крім того, ОСОБА_5 подав клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді, пропуск якого мотивує тим, що її копію отримав листом 07.07.2020 року, і одночасно стверджує, що строк апеляційного оскарження ним пропущено не було.

У судове засідання суду апеляційної інстанції ОСОБА_5 , який належним чином повідомлений про дату, час і місце апеляційного розгляду, не прибув і подав клопотання з проханням здійснювати апеляційний розгляд без його участі. А тому відповідно до вимог ч.4 ст.405 КПК України його неприбуття не перешкоджає апеляційному розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до таких висновків.

Згідно з ч.2 ст.395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Відповідно до вимог ч.3 ст.395 КПК України якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи, і її копія вручена ОСОБА_5 07.07.2020 року, що підтверджується відомостями про відстеження пересилання поштових відправлень за трек-номером на сайті ПАТ «Укрпошта». Апеляційна скарга подана 11.07.2020 року, тобто у встановлений законом строк, а тому необхідності поновлювати строк апеляційного оскарження немає.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що 14.11.2019 року ОСОБА_5 звернувся до ДБР із заявою, датованою 12.11.2019 року, в якій, серед іншого, повідомляв про вчинені злочинною групою у складі прокурорів Генеральної прокуратури України та слідчих Територіального управління ДБР, розташованого в м. Києві, кримінальні правопорушення. 22.11.2019 року ОСОБА_5 в порядку, визначеному ст.303 КПК України, подав до Шевченківського районного суду м. Києва скаргу на бездіяльність слідчих ДБР, в якій просив зобов`язати уповноважену службову особу ДБР внести відомості про кримінальне правопорушення за його заявою, від 14.11.2019 року до ЄДРД. Свої вимоги мотивував тим, що всупереч вимогам ст.214 КПК України відомості про кримінальні правопорушення за його заявою до реєстру внесено не було.

Повертаючи скаргу, слідчий суддя послався на положення ч.3 ст.9, ч.1 ст.10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», дані з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, в якому місцезнаходженням ДБР зазначена адреса: м. Київ, вул. Михайла Грушевського, 12/2, та наказ директора ДБР ОСОБА_7 № 310 від 11.11.2019 року, яким визначено місце розташування підрозділів органу досудового розслідування слідчих відділів Центрального апарату ДБР, і дійшов висновку, що орган досудового розслідування знаходиться в межах територіальної юрисдикції Печерського районного суду м. Києва.

З такими висновками слідчого судді колегія суддів не погоджується.

Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

У відповідності з ч.1 ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень глави 26 КПК України.

Зі змісту п.18 ч.1 ст.3, ч.6 ст.9, ч.7 ст.100, ч.2 ст.132, ч.1 ст.184, ч.1 ст.192, ч.2 ст.199, ч.1 ст.201, ч.3 ст.244, ч.10 ст.290 КПК України випливає, що скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора на досудовому провадженні подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

При цьому, з огляду на положення ст.38 КПК України, органом досудового розслідування є не сам правоохоронний орган (Національна поліція України, Служба безпеки України, орган, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, Державне бюро розслідувань, Національне антикорупційне бюро України), а слідчий підрозділ, підрозділ детективів тощо, тобто структурна одиниця правоохоронного органу.

Згідно ч.1 ст.9 Закону України «Про Державне бюро розслідувань» систему Державного бюро розслідувань складають: центральний апарат, територіальні органи, спеціальні підрозділи, навчальні заклади та науково-дослідні установи. У складі Державного бюро розслідувань діють слідчі, оперативні та інші підрозділи. Організаційну структуру Державного бюро розслідувань затверджує Директор Державного бюро розслідувань за погодженням із Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ч.5 ст.9 вказаного Закону територіальні органи Державного бюро розслідувань є юридичними особами, мають самостійний баланс, рахунки в органах Державної казначейської служби України, печатку із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 13.12.2018 № 938-р «Про погодження затвердження організаційної структури Державного бюро розслідувань» погоджено пропозицію Державного бюро розслідувань щодо затвердження організаційної структури зазначеного Бюро.

Наказ директора ДБР ОСОБА_7 від 11.11.2019 року № 310, яким визначено місце розташування підрозділів органу досудового розслідування слідчих відділів Центрального апарату ДБР за адресою: м. Київ, б-р Л. України, 26 (7 поверх), що знаходиться у Печерському районі м. Києва, і що приміщення за адресами: м. Київ, вул. Грушевського, 12/2, вул. С. Петлюри, 15, використовуються Управлінням організації досудових розслідувань як допоміжні, на даний час втратив чинність.

Незважаючи на те, що Державне бюро розслідувань згідно з інформацією в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань зареєстроване за адресою: м. Київ, вул. Грушевського, 12/2, відповідно до інформації на офіційному сайті Державного бюро розслідувань dbr.gov.ua та Єдиному державному веб-порталі відкритих даних, оприлюдненої на виконання Закону України «Про доступ до публічної інформації» фактичним місцем знаходження Центрального апарату ДБР значиться адреса: м. Київ, вул. Симона Петлюри, 15, тобто Шевченківський район м. Києва. А тому скарга була подана до належного суду і підлягала розгляду слідчим суддею.

За таких обставин, на переконання колегії суддів, ухвала не може бути визнана законною, обґрунтованою і вмотивованою, оскільки слідчим суддею допущені істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, що згідно з ст.ст.404, 412 КПК України є підставою для скасування ухвали з постановленням нової ухвали про призначення нового розгляду у суді першої інстанції і задоволення апеляційних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.404, 407, 422 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а :
Апеляційну скаргу ОСОБА_5 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22 листопада 2019 року, якою повернуто скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 14 листопада 2019 року, скасувати і призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3