Провадження № 1-кс/761/9915/2020
У Х В А Л А
Іменем України
02 жовтня 2020 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:
слідчого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 00001923 від 24.02.2020 року,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

В своєму клопотанні заявник просить слідчого суддю скасувати арешт накладений на автомобіль Ваз 21104, Вин XT А 9623, рік випуску 2007, д.н.з. Російської Федерації « НОМЕР_1 », паспорт на зазначений автомобіль ТС 32 РА № НОМЕР_2 і дублікат свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_3 виданого підрозділом ГІБДД 111508 від 12.07.2019 року, страховий поліс серія XXX , довіреність 26АА3364164, ключі від автомобіля, а саме два ключі та брилок сигналізації, який накладений у рамках досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00001923 від 24 лютого 2020 року.

Заявник, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду клопотання в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду. Також 03.06.2020 року від адвоката ОСОБА_3 надходила заява про розгляд клопотання про скасування арешту без його участі.

Слідчий будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду клопотання в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду.

Вивчивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали, вважаю, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положеннями ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч.1 ст. 174 КПК підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Разом з тим, слідчим суддею встановлено, що в межах кримінального провадження № 00001923 від 24 лютого 2020 року арешт на вказане заявником майно не накладався, оскільки відповідно до ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, по судовому провадженню № 1-кс/761/5675/2020, арешт був накладений в межах кримінального провадження № 120 201 001 000 013 92 від 11.02.2020.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

А відтак, враховуючи, що арешт на зазначене заявником майно у кримінальному провадженні № 00001923 від 24 лютого 2020 року не накладався, підстави для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 00001923 від 24.02.2020 року відсутні.

Керуючись вимогами ст.ст. 26, 174 КПК України, слідчий суддя.-

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 00001923 від 24.02.2020 року - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1