печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2020 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

представника потерпілої ОСОБА_8

розглянувши у судовому засіданні у кримінальному провадженні №0000013, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.01.2019, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, клопотання представника потерпілої ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_8 про призначення судово-психологічної експертизи,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває вказане кримінальне провадження.

Судом було поставлено на обговорення питання про вирішення клопотання представника потерпілої ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_8 про проведення судово-психологічної експертизи потерпілої ОСОБА_9 , на вирішення якої поставити питання: чи є ситуація, що досліджується за справою, а саме заподіяння умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть ОСОБА_10 , психотравмувальною для його дружини ОСОБА_9 , якщо так, то чи завдані особі ОСОБА_9 страждання (моральна шкода); чи спричинені особі ОСОБА_9 страждання (моральна шкода) внаслідок заподіяння умисного тяжкого тялесного ушкодження, що спричинило смерть ОСОБА_10 , якщо особі ОСОБА_9 завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду).

В обгрунтування клопотання представник потерпілої зазначає, що ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є дружиною покійного ОСОБА_10 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим 10.10.2016 Печерським районним у м. Києві відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис 2504.

Представником потерпілої ОСОБА_9 адвокатом ОСОБА_8 було подано до слідчого Печерського УП ГУНП у м. Києві клопотання про залучення в якості потерпілої в даному кримінальному провадженні.

Внаслідок вказаного кримінального правопорушення ОСОБА_9 було завдано моральної та матеріальної шкоди.

Оскільки потерпілою ОСОБА_9 було заявлено цивільний позов про відшкодування моральної шкоди, виникла необхідність у призначенні судової психологічної експертизи для визначення розміру цієї шкоди, з метою виключення будь-яких сумнівів чи суперечностей з боку сторони захисту щодо факту заподіяння такої шкоди та її розміру.

Також представник потерпілої зауважив, що під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/6448/19-к від 11.04.2019 було задоволено клопотання представника потерпілої ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_11 про призначення судової психолого-психіатричної експертизи з аналогічних питань.

Однак, призначети експертизу не вдалось можливим, оскільки Київський міський центр судово-психіатричних експертиз повідомив представника потерпілої про неможливість проведення призначеної судом експертизи, у зв`язку з відсутністю у експертів психологів судових установ МОЗ України методики визначення еквіваленту моральної шкоди. Зазначив, що психологічні експертизи такого профілю проводяться в експертних установах Міністерства юстиції України, зокрема в КНДІСЕ.

Представник потрерпілої підтримав заявлене клопотання, посилаючись на викладені в ньому обставини.

Прокурор підтримав позицію представника потерпілої.

Захисники обвинуваченого, яких підтримав і обвинувачений, заперечували проти задоволення клопотання, оскільки на даній стадії судового розгляду вказане клопотання не є обгрунтованим та доречним. Зазначили, що справа в судовому провадженні вже перебуває тривалий час та представник потерпілого мав змогу самостійно призначити експертизу та долучити докази до справи.

Суд, вислухавши позиції учасників провадження, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно до ч. 1 ст. 242 КПК України - експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженого наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 регламентовано порядок проведення психологічної експертизи.

Відповідно до п. п. 6.1., 6.3., 6.4. Розділу VI Інструкції об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).

Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи:

-індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки;

-емоційних реакцій та станів;

-закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Враховуючи, що встановлення факту заподіяння моральної шкоди та визначення її розміру потребують спеціальних знань та ці дані мають значення для кримінального провадження, дотримуючись засад рівності та диспозитивності, призначення потерпілій ОСОБА_9 судово-психологічної експертизи є доцільним.

Згідно ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, а суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Відтак суд вважає, що з урахуванням всіх обставин справи, з метою забезпечення всебічного і повного розгляду справи є підстави для призначення судово-психологічної експертизи.

Заперечення захисту означених висновків суду не спростовують, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК Украъни експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, тобто нормами Кримінального процесуального кодексу потерпілому не надано права самостійно залучати експерта.

На підставі викладеного клопотання підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 242, 332, 369 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника потерпілої ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_8 призначення судово-психологічної експертизи задовольнити.

Призначити у даному провадженні судово-психологічну експертизу потерпілої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на вирішення якої поставити такі питання:

- чи є ситуація, що досліджується за справою, а саме заподіяння умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть ОСОБА_10 , психотравмувальною для його дружини ОСОБА_9 ? Якщо так, то чи завдані особі ОСОБА_9 страждання (моральна шкода)?

- чи спричинені особі ОСОБА_9 страждання (моральна шкода) внаслідок заподіяння умисного тяжкого тялесного ушкодження, що спричинило смерть ОСОБА_10 ? Якщо особі ОСОБА_9 завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Питання можуть бути скориговані експертом.

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, який знаходиться за адресою 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6.

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за статтею 384 Кримінального кодексу України та за відмову від надання висновку за статтею 385 Кримінального кодексу України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1