Справа № 643/875/21
Провадження № 1-кс/643/388/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22.01.2021 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши погоджене прокурором клопотання інспектора сектору дізнання Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000029 від 05.01.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
З поданого клопотання вбачається, що сектором дізнання Московського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000029 від 05.01.2021 за ч. 1 ст. 185 КК України за фактом таємного викрадення чужого майна.

18.01.2021 проведено огляд місця події, під час якого виявлено та вилучено мобільний телефон Самсунг С10, на який інспектор просить накласти арешт.

Клопотання подано на поштове відділення 19.01.2021 на наступний робочий день після вилучення майна, тобто строк, встановлений ч. 5 ст. 171 КПК України додержавний.

Розглянувши клопотання, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання має бути повернуто з наступних підстав.
Як вбачається з п. 4 ч. 2 ст. 40-1 КПК України, дізнавач уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.
Аналізуючи зміст КПК України, слідчий суддя зазначає, що перелік прав та обов`язків, визначений Главою 3 Загального розділу Кодексу не завжди тотожній із спеціальними статтями, якими визначено право подачі того чи іншого клопотання слідчому судді або суду, наприклад, із клопотанням про застосування запобіжного заходу до слідчого судді має право звернутись слідчий, прокурор (ст. 184 КПК України), проте із клопотанням про продовження строку покладених обов`язків лише прокурор (ч. 7 ст. 194 КПК України). Після набрання чинності змін до КПК України 01.07.2020, введення в дію інституту дізнавачів, внесені зміни до деяких спеціальних статей, наприклад: ст. 233 КПК України поряд із слідчим і прокурором, надано право дізнавачу на проникнення до житла чи іншого володіння особи та звернення до слідчого судді із клопотанням про надання дозволу на проведення обшуку.
Спеціальною статтею, якою визначені вимоги до клопотання про арешт майна, а саме ч. 1 ст. 171 КПК України встановлено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Аналізуючи вказані норми закону, слідчий суддя приходить до висновку, що при розгляді клопотання про арешт майна застосуванню підлягає спеціальна норма, якою дізнавач не є особою, вповноваженою на звернення до суду із вказаним клопотанням.
Відповідно п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України в клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна. Відповідно ч. 1 ст. 135 КПК України, особа викликається до слідчого судді шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Таким чином, в порушення п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні відсутнє посилання на документи про право власності на тимчасово вилучене майно, конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження вказаним майном, не зазначено повне прізвище, ім`я та по батькові власника майна, його адреси, номера телефону, за наявності захисника його контактів, що позбавляє суд можливості вчасно повідомити власника майна про дату, час та місце розгляду клопотання.
Крім того, в тексті клопотання присутнє посилання на ч. 2 ст. 172 КПК України, якою дізнавач обґрунтовує необхідність проведення розгляду клопотання без виклику особи, у володінні чи користуванні якої знаходиться майно.
Слідчий суддя зауважує, що ч. 2 ст. 172 КПК України визначає можливість розгляду клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна без повідомлення власника майна, щодо майна, яке не було тимчасово вилучене, тобто до тимчасово вилученого майна вказана норма закону не застосовується.
За таких обставин слідчий суддя повертає клопотання прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 171-173 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000029 від 05.01.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України повернути прокурору Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 .

Встановити строк для усунення недоліків 72 години з часу отримання копії ухвали.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1