Справа №487/746/20
Провадження №1-кс/487/5312/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.10.2020 слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві в залі суду клопотання слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Котівка, Гусятинського району Тернопільської області, українки, громадянки України, яка на момент вчинення злочину перебувала на посаді начальника сектора реагування патрульної поліції Знам`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, зареєстровану за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючу за адресою: АДРЕСА_2
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 361-2 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

31.08.2020 року слідчий Першого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_3 , за погодженням прокурора відділу прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_4 , звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_5 .

В клопотанні слідчий зазначає, що Слідчим відділом Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000039 від18.04.2019за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361-2 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого правопорушення передбаченого ч.1 ст. 361-2 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказам. На даний час наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Так, ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, має фактичну можливість незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, має можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, таким чином затягуючи хід досудового розслідування, та залишаючись на волі підозрювана має можливість вчинити інші кримінальні правопорушення, переховуючись від органів слідства та суду.

Таким чином, з урахуванням тяжкості злочину, даних про особу підозрюваної, з метою запобігання перешкоджанню кримінальному провадженню, слідчий вважає, що саме така міра запобіжного заходу, як домашній арешт, забезпечить виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, інший, більш м`який запобіжний захід, не може запобігти вказаним ризикам.

В судовому засіданні прокурор, слідчий підтримали дане клопотання, просили про його задоволення.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри, недоведеність ризиків.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні, підтримала захисника, просила відмовити у задоволенні клопотання.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві, перебуває кримінальне провадження № 0000039 від 18.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361-2 КК України.

Так, наказом начальника Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області №315 о/с від 21.12.2016 ОСОБА_5 призначено на посаду начальника сектору реагування патрульної поліції №4 патрульної поліції Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області.

Відповідно до своїх посадових обов`язків, з якими ОСОБА_5 ознайомлена під підпис, з поміж іншого, відповідає за ведення адміністративної практики у сфері безпеки дорожнього руху, громадської безпеки та своєчасне внесення до бази ІІПС ОВС адміністративних протоколів та постанов складених працівниками секторів реагування патрульної поліції Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» працівниками правоохоронних органів є, у тому числі, працівники Національної поліції.

Відповідно до ст. ст. 1, 20 Закону України «Про Національну поліцію», ОСОБА_5 виконує функції офіційного представника органу виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, тобто є службовою особою правоохоронного органу - представником влади, на якого ч. 2 ст. 19 Конституції України, ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» покладено обов`язки: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини, зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про Національну поліцію» - служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 та 3 ст. 25 Закону поліція здійснює інформаційно- аналітичну діяльність виключно для реалізації своїх повноважень, визначених цим Законом. Поліція в рамках інформаційно-аналітичної діяльності: 1) формує бази (банки) даних, що входять до єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України; 2) користується базами (банками) даних Міністерства внутрішніх справ України та інших органів державної влади; 3) здійснює інформаційно-пошукову та інформаційно-аналітичну роботу; 4) здійснює інформаційну взаємодію з іншими органами державної влади України, органами правопорядку іноземних держав та міжнародними організаціями.

Поліція може створювати власні бази даних, необхідні для забезпечення щоденної діяльності органів (закладів, установ) поліції у сфері трудових, фінансових, управлінських відносин, відносин документообігу, а також міжвідомчі інформаційно-аналітичні системи, необхідні для виконання покладених на неї повноважень.

У відповідності до ч. 1 ст. 26 Закону поліція наповнює та підтримує в актуальному стані бази (банки) даних, що входять до єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України, стосовно: 1) осіб, щодо яких поліцейські здійснюють профілактичну роботу; 2)виявлених кримінальних та адміністративних правопорушень, осіб, які їх учинили, руху кримінальних проваджень; обвинувачених, обвинувальний акт щодо яких направлено до суду; 6) зареєстрованих в органах внутрішніх справ кримінальних або адміністративних правопорушень, подій, які загрожують особистій чи публічній безпеці, надзвичайних ситуацій; 8) осіб, які скоїли адміністративні правопорушення, провадження у справах за якими здійснюється поліцією.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про Національну поліцію» поліція має безпосередній оперативний доступ до інформації та інформаційних ресурсів інших органів державної влади за обов`язковим дотриманням Закону України "Про захист персональних даних". Інформація про доступ до бази (банку) даних повинна фіксуватися та зберігатися в автоматизованій системі обробки даних, включно з інформацією про поліцейського, який отримав доступ, та про обсяг даних, доступ до яких було отримано. Кожна дія поліцейського щодо отримання інформації з інформаційних ресурсів, передбачених ст. ст. 26, 27 цього Закону, фіксується у спеціальному електронному архіві, ведення якого покладається на службу інформаційних технологій Міністерства внутрішніх справ України. В електронному архіві фіксуються прізвище, ім`я, по батькові та номер спеціального жетона поліцейського, вид отриманої інформації, реєстр, з якого отримувалася інформація, час отримання інформації та інші дані, необхідні для ідентифікації поліцейського, який отримував інформацію з реєстрів.

Згідно до ст. 28 Закону України «Про Національну поліцію» поліція вживає всіх заходів для недопущення будь-яких порушень прав і свобод людини, пов`язаних з обробкою інформації. Поліцейські несуть персональну дисциплінарну, адміністративну та кримінальну відповідальність за вчинені ними діяння, що призвели до порушень прав і свобод людини, пов`язаних з обробкою інформації.

Відповідно до статей 25 - 27 Закону, підпункту 40 пункту 4 Положення про Національну поліцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року № 877, з метою організації інформаційно - аналітичного забезпечення поліції наказом № 676 від 03.08.2017, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України за № 1059/30927 від 28.08.2017, затверджено Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - Положення).

Відповідно до п. 2 розділу ІІ Положення про інформаційно- телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - ІПНП України), затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ від 03.08.2017, дана система є сукупністю технічних і програмних засобів, призначених для обробки відомостей, що утворюють у процесі діяльності Національної поліції України її інформаційно-аналітичного забезпечення, яка є складовою частиною єдиної інформаційної системи МВС (далі - ЄІС МВС) для надання безпосереднього оперативного доступу до інформаційних ресурсів ЄІС МВС.

Згідно з п. 1 розділу ІУ вказаного Положення, розпорядником ІПНП України являється Національна поліції України.

У відповідності до п. 3-6 розділу ІV Положення про ІПНП, користувачами системи ІПНП є посадові особи органів (підрозділів) поліції, яким в установленому порядку надано право доступу до інформації в цій системі. Ідентифікація користувача та підтвердження цілісності даних, що обробляються в системі ІПНП, забезпечуються застосуванням електронного цифрового підпису або інших програмно-технічних засобів авторизації користувачів та забезпечення цілісності даних. Кожна дія користувача щодо отримання інформації з інформаційних ресурсів системи ІПНП фіксується у спеціальному електронному архіві. Користувачі системи ІПНП зобов`язані не розголошувати у будь-який спосіб інформацію, яка їм стала відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, крім випадків, передбачених законом, відповідають за достовірність інформації, що вводиться ними до відповідних інформаційних ресурсів системи ІПНП, та зобов`язані дотримуватися законодавства у сфері захисту інформації.

Згідно з п. 5 Положенням про ІПНП, автоматизовані робочі місця користувачів - це робочі місця поліцейських та інших працівників поліції, обладнані комп`ютерною технікою, у тому числі планшетними комп`ютерами, що підключені до телекомунікаційної мережі доступу системи ІПНП і призначені для автоматизації службової діяльності, реалізації повноважень обробляти інформацію відповідно до наданого рівня доступу в системі ІПНП.

У відповідності до ч. 1 ст. 21 Закону України «Про інформацію», інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація. Порядок віднесення інформації до таємної або службової, а також порядок доступу до неї регулюються законами (ч. 2 ст. 21 Закону України «Про інформацію»).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України №676 від 03.08.2017 затверджено Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України».

Статтею 4 Закону України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», визначено, що порядок доступу до державних інформаційних ресурсів або інформації з обмеженим доступом, вимога щодо захисту якої встановлена законом, перелік користувачів та їх повноваження стосовно цієї інформації визначаються законодавством.

Відповідно до п. 6 Правил забезпечення захисту інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах, затверджені постановою Кабінету міністрів України № 373 від 29.03.2006 під час обробки службової і таємної інформації повинен забезпечуватися її захист від несанкціонованого та неконтрольованого ознайомлення, модифікації, знищення, копіювання, поширення.

Тобто, за посадою ОСОБА_5 наділена повноваженнями щодо доступу до державних інформаційних ресурсів з обмеженим доступом, яка зберігається в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах) та автоматизованих системах, створених та захищених відповідно до чинного законодавства, що може використовуватися лише у службовій діяльності у порядку передбаченому законом, у тому числі до інформації з обмеженим доступом, що міститься в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (надалі - ІПНП).

Відповідно до розділу VI Порядку надання права доступу користувачам до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом Голови Національної поліції України № 961 від 19.10.2018, блокування прав доступу користувача в системі ІПНП здійснюється адміністратором: при надходженні листа щодо блокування користувача від керівника структурного підрозділу, при виявленні фактів порушення політики безпеки системи ІПНП чи правил цього порядку, при виявленні фактів та підстав вважати, що користувач видає себе за іншу особу, при виявлені фактів використання облікового запису користувача сторонніми особами, при звільненні з Національної поліції України, якщо з часу останнього сеансу роботи користувача в системі ІПНП минуло понад два місяці (система автоматично блокує користувача), не проходження звірки користувачем, при інших порушеннях інформаційної безпеки та цілісності роботи системи ІПНП.

Відповідно до розділу VIІ Порядку надання права доступу користувачам до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом Голови Національної поліції України №961 від 19.10.2018, відновлення доступу в системі здійснюється при надходженні листа від користувача за підписом керівника структурного підрозділу відповідного органу поліції, у випадках блокування.

Відповідно до п. 2 розділу 11 Переліку відомостей, що становлять службову інформацію в системі Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 12.10.2018 №945, службову інформацію становлять паролі або коди доступу до інформаційно-телекомунікаційних та комп`ютерних мереж для відкритої та конфіденційної інформації.

Доступ до службової інформації надається тільки ідентифікованим та автентифікованим користувачам. Спроби доступу до такої інформації неідентифікованих осіб чи користувачів з не підтвердженою під час автентифікації відповідністю пред`явленого ідентифікатора повинні блокуватися (п. 7 Правил забезпечення захисту інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах).

Таким чином, ОСОБА_5 , перебуваючи на посаді начальника сектора реагування патрульної поліції Знам`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, є службовою особою, оскільки згідно з п. 1 примітки до ст. 364 КК України постійно здійснює функції представника влади, та на думку органу досудового слідства вчинила злочин у сфері використання електронно-обчислювальних машин (комп`ютерів), систем та комп`ютерних мереж і мереж електрозв`язку за наступних обставин.

З метою забезпечення доступу до інформації в інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», для здійснення своїх службових повноважень у відповідності до функціональних обов`язків, 27.12.2017 ОСОБА_5 надано доступ відповідного рівня до автоматизованої системи інформаційного порталу центрального вузла інтегрованої інформаційно-пошукової системи органів внутрішніх справ України на підставі закріпленого за нею програмно-технічного засобу авторизації користувача у вигляді логіну KG09_BYL, передано секретний первинний пароль та зобов`язано не розголошувати персональні дані.

Окрім того, при отриманні статусу користувача, ОСОБА_7 під особистий підпис ознайомлена з вимогами Положення про Інтегровану інформаційно-пошукову систему органів внутрішніх справ України, затвердженого наказом МВС №436 від 12.10.2009 та законодавства у сфері захисту персональних даних.

Отже, начальник сектора реагування патрульної поліції Знам`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, ОСОБА_5 , будучи представником влади та працівником правоохоронного органу, маючи відповідну фахову підготовку та досвід роботи в органах поліції, свідомо та цілеспрямовано, усвідомлюючи протиправність власних дій, використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, на думку органу досудового слідства, вчинила кримінальне правопорушення у сфері використання електронно-обчислювальних машин (комп`ютерів), систем та комп`ютерних мереж і мереж електрозв`язку за наступних обставин.

Так, у період часу з 00.00 год. 30 листопада 2018 по 09.23 год. 31.01.2019, більш точної дати та часу встановити під час досудового розслідування не надалося можливим, у ОСОБА_5 виник прямий злочинний умисел, направлений на несанкціоноване розповсюдження інформації з обмеженим доступом, яка зберігається в автоматизованій системі, створеній та захищеній відповідно до чинного законодавства, реалізуючи який, остання, достовірно знаючи та усвідомлюючи, що інформація, яка міститься в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України», є інформацією з обмеженим доступом - службовою інформацією та охороняється законом, грубо порушуючи вимоги ч. 2 ст. 11, ч. 2 ст. 21 Закону України «Про інформацію», ч. 3 ст. 10 Закону України «Про захист персональних даних», ч. 1 ст. 4 Закону України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», п. 2 Розділу ІІІ «Інформаційні ресурси системи ІПНП», п. 6 Розділу IV «Суб`єкти системи ІПНП» Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС №676 від 03.08.2017, п. 2 Розділу 11 Переліку відомостей, що становлять службову інформацію в системі Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 12.10.2018 №945, з метою виконання її посадових обов`язків щодо внесення до електронних карток про адміністративні правопорушення інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» даних про складені підпорядкованими їй співробітниками сектору реагування патрульної поліції Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області протоколи про адміністративні правопорушення та результати їх розгляду від її імені іншою особою, у приміщенні Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області написала на аркуші паперу дані про свій логін «KG09_BYL» та закріплений за ним секретний пароль для доступу до ІПНП та передала його своїй знайомій фізичній особі ОСОБА_8 , яка не мала правових підстав для отримання інформації з обмеженим доступом,.

У результаті зазначеного, о 9.23 год. 31.01.2019 ОСОБА_8 в кабінеті №113, розташованому на першому поверсі приміщення Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області, розташованого за адресою: вул. Київська, 25, м. Знам`янка Кіровоградська область, перебуваючи за персональним комп`ютером, який через відповідну телекомунікаційну мережу мав підключення до центрального програмно-технічного комплексу ІПНП, тим самим був автоматизованим робочим місцем користувача даної системи, якому було присвоєно IP 101.12.9.48, будучи не уповноваженою у встановленому порядку на доступ до ІПНП, шляхом введення логіну «KG09_BYL» та закріпленого за ним секретного паролю, ідентифікувалась від імені користувача ОСОБА_5 та отримала функціональну можливість на пошук, перегляд та коригування відомостей підсистеми «Адмінпрактика» ІПНП.

Зокрема у 31.01.2019 року о 9:25:06 ОСОБА_8 здійснено пошук та перегляд відомостей ІПНП:

9:25:08 ОСОБА_9 , 11.09.1972 id=2215142;

9:25:11 ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

9:26:44 ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

9:26:50 год. ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

9:27:29 ОСОБА_13 ; 08.07.1960 id=12042770;

9:27:32 ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ;

9:27:34 ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

9:28:45 ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ;

9:28:46 ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ;

9:28:52 ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_9 ;

9:28:52 ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_10 ;

9:28:53 ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_11 ;

9:28:55 ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_12 ;

9:28:57 ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_13 ;

9:28:59 ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_14 ;

9:36:24 ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_15 ;

9:36:27 ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_16 ;

9:36:29 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_17 ;

9:36:30 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_18 ;

9:36:33 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_19 ;

9:36:34 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_20 ;

9:36:37 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_17 ;

9:36:38 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_21 ;

9:36:39 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_19 ;

9:36:41 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_22 ;

9:36:42 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_21 ;

9:36:45 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_22 ;

9:36:45 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_23 ;

9:36:49 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_24 ;

9:36:50 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_23 ;

9:36:54 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_24 ;

9:36:56 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_25 ;

9:37:00 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_26 .

Після чого, у період часу із 9:43:43 по 10:25:04 31.01.2019 ОСОБА_8 , отримавши доступ до інформації з обмеженим доступом, маючи логін «KG09_BYL» та закріплений за ним секретний пароль для доступу до ІПНП, закріплений за ОСОБА_5 , будучи особисто зацікавленою у внесенні неправдивих відомостей у підсистему «Адмінпрактика» ІПНП, внесла недостовірні відомості щодо закриття Дніпропетровським апеляційним судом адміністративного провадження за ст. 130 КУпАП стосовно ОСОБА_24 на підставі п.7 ст.247 КУпАП до електронної картки id НОМЕР_1 підсистеми «Адмінпрактика» ІПНП.

Таким чином, ОСОБА_5 , на думку органу досудового слідства, своїми незаконними протиправними діями не санкціоновано розповсюдила персональні дані осіб, що є інформацією з обмеженим доступом, яка зберігається в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України», створеної та захищеної відповідно до Закону України «Про інформацію», Закону України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», Закону України Про Національну поліцію України та Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України».

26.08.2020 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361-2 КК України, тобто, несанкціоноване розповсюдження інформації з обмеженим доступом, яка зберігається в автоматизованій системі, створеній та захищеній відповідно до чинного законодавства.

Пред`явлена підозра ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 361-2 КК України підтверджується наступними доказами, які були зібрані в ході досудового розслідування:протоколом допиту свідка ОСОБА_25 від 14.01.2020;протоколом допиту свідка ОСОБА_26 від 15.01.2020, 01.06.2020 та 10.06.2020;протоколом огляду предмета від 12.06.2020;протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 10.06.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 06.06.2020 та 22.06.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_24 від 01.05.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_27 від 27.05.2020;протоколом допиту свідка ОСОБА_28 від 19.05.2020;протоколом допиту свідка ОСОБА_29 від 05.06.2020 та 09.06.2020;протоколами обшуку Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області від 27.05.2020;протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 24.06.2020;довідкою Управління інформаційно аналітичної підтримки ГУНП в Кіровоградській області;копією Журналу обліку виїздів транспортних засобів та Розстановка нарядів Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області;довідкою Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області щодо відсутності постанови Знам`янського міськрайонного суду про стягнення з ОСОБА_24 від 22.05.2019;довідкою Знам`янського міськрайонного суду, відповідно до якої, постанова суду в апеляційному порядку оскаржена не була від 15.05.2019;ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 05.10.2018;постановою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29.08.2019 щодо визнання винним ОСОБА_24 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Слідчий суддя критично оцінює доводи сторони захисту про необґрунтованість підозри, оскільки оцінка достатності доказів на обґрунтування підозри особи у вчиненні злочину на стадії досудового розслідування має менший стандарт доведеності у порівнянні з доведеністю винуватості особи у вчиненні злочину поза розумним сумнівом за результатами судового розгляду.
Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Європейський суд з прав людини у рішенні «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» 12244/86; 12245/86; 12383/86, 30 серпня 1990 р. зазначив «…наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин …».
Так прокурор, слідчий посилаються на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме, на те що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361-2 КК України, за який законом про кримінальну відповідальність передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 2 років.

Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 пов`язаний із її службовою діяльністю у органах Національної поліції України. Крім того, підозрювана ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, які зокрема є співробітниками Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області поліції і разом з нею працюють, впливати на експертів, що на даний час проводять судову експертизу комп`ютерної техніки та програмних продуктів, знищити або спотворити посвідчення водія ОСОБА_24 та тимчасового дозволу ТД № НОМЕР_2 , який видавався ОСОБА_24 замість вилученого водійського посвідчення при складанні адміністративного протоколу в порядку ч. 1 ст. 130 КУпАП, а також перешкоджати провадженню іншим чином як службова особа правоохоронного органу, зокрема використовувати свої соціальні та службові зв`язки, набуті під час її служби в органах Національної поліції України для фальсифікації службових документів, пов`язаних із вчиненням кримінального правопорушення, що підтверджується протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової дії).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Оцінюючи можливість або неможливість запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якої міри запобіжного заходу суд виходить з наступного. Так, у тексті клопотання про застосування запобіжного заходу відсутнє обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Слідчий суддя вважає, що запобігти ризикам переховуватися від органів досудового слідства та суду, незаконно впливати на свідків, знищити або спотворити докази, можливо шляхом обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з покладення на підозрювану обов`язків, визначених ст. 194 КПК України.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_5 , раніше не судима, має постійне місце проживання, працює, позитивно характеризується.

У зв`язку з цим, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором у клопотанні та під час розгляду клопотання не доведено достатніх підстав для застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а саме недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Згідно з положеннями ч.4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, у разі якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті.

Враховуючи викладені обставини, слідчий суддя приходить до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та запобігти зазначеним ризикам, можливо шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу особистого зобов`язання, з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 179, 193, 194, 196 КПК України

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 361-2 КК України відмовити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 361-2 КК України, запобіжний захід особисте зобов`язання.
Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, строком до 26.10.2020 року наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не спілкуватися із свідками у даному кримінальному провадженні ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_8 , ОСОБА_24 , ОСОБА_27 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_28 ;

- не відлучатися із м. Знам`янка Кіровоградської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Попередити ОСОБА_5 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Контроль за виконання особистого зобов`язання на час досудового розслідування покласти на слідчого ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1