УХВАЛА
12 серпня 2020 року м. Одеса
Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одеса ГУНП в Одеські області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Гайворон, Кіровоградської області, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , безхатченка, зі слів раніше судимого за ч.3 ст. 185 КК України,
підозрюваного в рамках кримінального провадження №0001379 від 09.08.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,
ВСТАНОВИВ:
До Приморського районного суду м. Одеси звернувся старший слідчий СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одеса ГУНП в Одеські області ОСОБА_6 з клопотанням, погодженим прокурором Одеської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0001379 від 09.08.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.08.2020 року, приблизно о 20:00 год. ОСОБА_5 та його співмешканка ОСОБА_7 , перебуваючи за місцем їх тимчасового мешкання, а саме на огородженій ділянці місцевості, розташованій поряд з будинком № 8 по провулку Пироговському в м. Одесі, разом з їх спільним знайомим на ім`я ОСОБА_8 , вживали спиртні напої.

Приблизно о 22:30 год. ОСОБА_5 відійшов в сторону справити свої природні потреби, а коли повернувся то побачив, що ОСОБА_8 , намагається вступити з його співмешканкою ОСОБА_7 в статевий акт, в результаті чого ОСОБА_5 завдав ОСОБА_8 два удари кулаком по обличчю, після чого ОСОБА_8 пішов у невідомому напрямку.

В свою чергу між ОСОБА_5 та його співмешканкою ОСОБА_7 виник конфлікт, після чого він роздягнув її та спробував здійснити з нею статевий акт, однак, вона відмовила йому, у зв`язку з чим, у ОСОБА_5 із-за ревнощів, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, винник злочинний умисел направлений на позбавлення життя його співмешканки ОСОБА_7 .

Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на позбавлення життя іншої людини, ОСОБА_5 в той же день приблизно о 23.00 год., точний час в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, знаходячись у стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи на огородженій ділянці місцевості, розташованій поряд з будинком № 8 по провулку Пироговському в м. Одесі, умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, та передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді смерті потерпілої та свідомо припускаючи їх настання, наніс свої співмешканці ОСОБА_7 численні удари кулаками обох рук в область голови, грудної клітки та живота.

Після чого, ОСОБА_5 з метою доведення свого злочинного умислу направленого на вбивство своєї співмешканки ОСОБА_7 до кінця, обхопив ззаду передпліччям лівої руки шию останньої та став її душити.

В результаті злочинних дії ОСОБА_5 , потерпілій ОСОБА_7 спричинені наступні тілесні ушкодження: закрита травма шиї; вогнищеві крововиливи в м`яких тканинах гортані; переломи рожків органокомплексу гортані; здавлення органів шиї; механічна асфіксія; закрита челюсно лицева травма (ЗЧЛТ); синці і садна голови; вогнищеві крововиливи в м`яких тканинах волосистої частини голови та обличчя; переломи кісток та хрящів носа; розтрощення слизової оболонки порожнини рота; САК обох півкуль головного мозку і мозочку, забій головного мозку; венозне повнокров`я паренхіматозна дистрофія та автоліз черевних органів; закрита травма грудної клітки; переломи грудини, правих і лівих ребер з крововиливами в м`які тканини.

В результаті отриманих тілесних ушкоджень, потерпіла померла на місці скоєння кримінального правопорушення.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме: умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
Вина ОСОБА_5 у вчиненні даного кримінального правопорушення підтверджується доказами, наявними в матеріалах кримінального провадження, а саме: оглядом місця події від 09.08.2020; відеозаписами з камер зовнішнього відеоспостереження; слідчим експериментом за участю підозрюваного ОСОБА_5 , допитом свідка ОСОБА_9 , протоколом впізнання зі свідком ОСОБА_9 , та іншими матеріалами у їх сукупності.

11.08.2020 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, що згідно з ст. 183 ч. 2 п. 5 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити у повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Захисник підозрюваного просив суд застосувати до нього більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.
Підозрюваний не заперечував проти задоволення клопотання слідчого.
Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини
Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).
Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).
Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.
З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні вказаного злочину.
Як встановлено в судовому засіданні, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Пред`явлена підозрюваному ОСОБА_5 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні та долученими до клопотання доказами, а саме: оглядом місця події від 09.08.2020; відеозаписами з камер зовнішнього відеоспостереження; слідчим експериментом за участю підозрюваного ОСОБА_5 , допитом свідка ОСОБА_9 , протоколом впізнання зі свідком ОСОБА_9 , та іншими матеріалами у їх сукупності.

Отже, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 , не має постійного місця проживання, є раніше судимим, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, що, згідно з ст. 183 ч. 2 п. 5 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний не працевлаштований, не має постійного місця проживання, може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні, вчинити нові злочини.
Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:
- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним тяжкого злочину;
- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаних злочинів.
За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до підозрюваного не запобігатиме наведеним ризикам.
Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Враховуючи, що ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, 11.08.2020 року, то досудове розслідування має бути закінчено до 11.10.2020 року.
За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Враховуючи викладене та керуючись приписами ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне розмір застави не обирати.
Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 197, 371-372, 395 КПК України,
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одеса ГУНП в Одеські області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0001379 від 09.08.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) діб в межах строку досудового розслідування, тобто до 10.10.2020 року включно.
Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту оголошення ухвали суду, тобто з 12.08.2020 року.
Розмір застави не визначати.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали проголошено 12.08.2020 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1