справа №176/2024/20
провадження №1-кп/176/281/20
у х в а л а

02 грудня 2020 року Суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 жовтня 2020 року за №0000599, -

В С Т А Н О В И В:

01 грудня 2020 року до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт з додатками, по обвинуваченню ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 жовтня 2020 року за №0000599.

Разом із обвинувальним актом до суду надійшов цивільний позов, заявлений процесуальним керівником у кримінальному провадженні, прокурором П`ятихатського відділу Жовтоводської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , в інтересах держави, в особі Державного підприємства «Верхньодніпровське лісове господарство» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої злочином.

Згідно реєстру матеріалів досудового розслідування ОСОБА_2 запобіжний захід не обирався.

Відповідно до ст. 35 КПК України автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації даного обвинувального акту і доданих матеріалів, суддею для їх розгляду визначено суддю ОСОБА_1 .

На підставі ч. 1 ст. 31 КПК України розгляд цього кримінального провадження має бути здійснений одноособово професійним суддею.

Згідно із ч. 1 ст. 314 КПК України після отримання обвинувального акта суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження виносить ухвалу, якою призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового розгляду.

За змістом ч. 2 ст. 314 КПК України підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.
Таким чином по справі має бути призначене підготовче судове засідання.
Враховуючи, що учасниками даного судового провадження є обвинувачений ОСОБА_2 , представник ДП "Верхньодніпровське лісове господарство" - ОСОБА_4 та прокурор П`ятихатського відділу Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 саме ці особи мають бути викликані у підготовче судове засідання.

Щодо цивільного позову, доданого до матеріалів обвинувального акту, то останній має буди повернутий прокурору з наступних підстав.

Відповідно до ч.1, 3 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом, також в інтересах громадян, які через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права.

Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених частиною четвертою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Для представництва інтересів громадянина в суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва.

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина четверта статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Вищевикладене узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 26 травня 2020 року справа № 912/2385/18

Відповідно до ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185цього Кодексу.

При цьому Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц конкретизувала вищенаведені висновки Об`єднаної палати Касаційного господарського суду, вказавши на необхідність у кожному конкретному випадку перевіряти: 1) доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати захист законних інтересів у спосіб, який обрав прокурор та 2) доводи прокурора з приводу відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави.

Отже, необхідність обґрунтування прокурором наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, зокрема, шляхом зазначення та доведення відсутності органу, уповноваженого здійснювати захист інтересів держави у відповідній сфері, або неналежного виконання таким органом своїх повноважень, є обов`язковою умовою для виникнення у прокурора права на звернення до суду в інтересах держави.

Проте, всупереч наведеному прокурор не довів, що Державне підприємство «Верхньодніпровське лісове господарство» не здійснює захист інтересів держави або неналежним чином його здійснює, чи відмовляється самостійно звернутись до суду з цивільним позовом в рамках кримінального провадження чи в порядку цивільного судочинства, а тому відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави в особі Державного підприємства «Верхньодніпровське лісове господарство».

Відповідно доп.4 ч.4 ст.185 ЦПК України позовна заява повертається, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Оскільки відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави, тому цивільний позов прокурора слід повернути.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. 314 КПК України, п.4 ч. 4 ст. 185 ЦПК України суддя, -

У Х В А Л И В:

Кримінальне провадження №0000599 по обвинуваченню ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 жовтня 2020 року, призначити до слухання у підготовчому судовому засіданні на 07 грудня 2020 року о 09 год. 30 хв., в залі суду, за адресою м. Жовті Води, вул. Маяковського,129, Дніпропетровської області.

В підготовче судове засідання викликати обвинуваченого ОСОБА_2 , представника ДП «Верхньодніпровське лісове господарство - ОСОБА_4 та прокурора П`ятихатського відділу Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 .

Позовну заяву процесуального керівника у кримінальному провадженні, прокурора П`ятихатського відділу Жовтоводської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , в інтересах держави, в особі Державного підприємства «Верхньодніпровське лісове господарство» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої злочином, повернути прокурору.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області ОСОБА_1