Справа № 447/128/20 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/1029/20 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваної ОСОБА_7

та її захисника адвоката ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу підозрюваної ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Миколаївського районного суду Львівської області 31 серпня 2020року про відсторонення підозрюваної ОСОБА_7 від посади,

в с т а н о в и л а :

ухвалою слідчого судді Миколаївського районного суду Львівської області від 31 серпня 2020року застосовано щодо підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою АДРЕСА_1 , захід забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення її від посади старшого фельдшера Комунального некомерційного підприємства Львівської обласної ради «Львівський обласний центр екстреної медичної допомоги медицини катастроф» в пункті м. Новий Розділ, що за адресою вул. Винниченка, 37, м. Новий Розділ Львівської області, строком на два місяці, тобто до 31 жовтня 2020 року.
На ухвалу слідчого судді Миколаївського районного суду Львівської області від 31 серпня 2020року підозрювана ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою клопотання старшого слідчого слідчого відділення Новороздільського відділення поліції Пустомитівського відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_9 про відсторонення її від посади - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу мотивує тим, що оскаржувана ухвала є незаконною та необґрунтованою, оскільки суддею першої інстанції було порушено її право подати докази. Відмова слідчим суддею дослідити такий доказ як протокол допиту підозрюваної ОСОБА_7 від 21 серпня 2020 року, на її думку, перешкодило досягненню завдань кримінального судочинства, оскільки у такому були викладені фактичні обставини справи.

Вказує, що нею було заявлене клопотання про допит свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , таке було задоволено, однак свідки 31 серпня 2020 року не з`явились, про причини неявки не повідомили. За таких обставин суд не прийняв жодного процесуального рішення у даній справі.

Крім того, 27 серпня 2020 року слідчим суддею за її клопотанням було допитано свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 . Після допиту останніх, звернулася до слідчого судді з клопотанням, в якому навела аргументи безпідставності відсторонення її від посади. Вказує, що свідки у судовому засіданні не вказали, що вона впливає на них з метою зміни їхніх показань.

Посилається на те, що немає жодних доказів того, що вона, у процесуальному статусі підозрюваної, перебуваючи на посаді фельдшера пункту екстреної медичної допомоги «Новий Розділ» КНП ЛОР «Львівської обласної ради «Львівський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф», може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливатиме на свідків та інших учасників судового провадження.

Вказує, що для неї є незрозумілим обгрунтування відсторонення її від посади старшого фельдшера. Посилання на те, що вона впливає на свідків з числа підлеглих працівників з метою зміни показань шляхом доповідних записок генеральному директору КНП ЛОР «Львівський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» з приводу порушень трудової дисципліни підлеглими їй працівниками, а також звернення в поліцію з приводу порушень вимог законодавства підлеглими їй працівниками.

Заслухавши: суддю-доповідача апеляційного суду, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, підозрювану та її захисника, які підтримали апеляційну скаргу та просили задовольнити її у повному обсязі, ознайомившись з матеріалами клопотання та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 154 КПК України, відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, тяжкого чи особливо тяжкого злочину, і не залежно від тяжкості злочину - щодо особи, яка є службовою особою правоохоронного органу. Відсторонення від посади здійснюється на підставі рішення слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження на строк не більше двох місяців, в межах строку досудового розслідування.

Стаття 43 Конституції України передбачає, що кожен громадянин має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає, тому будь-які обмеження щодо реалізації цього права, в тому числі і відсторонення від посади під час кримінального провадження, повинно здійснюватись виключно з підстав та у порядку, передбаченому КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 157 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у задоволенні клопотання про відсторонення від посади, якщо прокурор не доведе наявність достатніх підстав вважати, що такий захід необхідний для припинення кримінального правопорушення, припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваного або обвинуваченого, який, перебуваючи на посаді, може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слід зазначити, що застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як відсторонення від посади, з метою запобігання вищевказаним ризикам, передбачає доведення в сукупності фактів, які свідчать про існування таких ризиків та наявності у підозрюваного можливості здійснення протиправних дій шляхом використання займаної посади.

При прийняті рішення про відсторонення підозрюваної особи від займаної посади судом повинні належним чином досліджуватись мотиви, наведені в клопотанні, правова підстава, а також оцінюватись ефективність застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження поряд із наслідками такого застосування для інших осіб.

Як вбачається з оскаржуваної ухвали, слідчим суддею та органом досудового розслідування належним чином було дотримано наведені вимоги закону.

При вирішенні клопотання слідчого про відсторонення від посади, слідчим суддею було встановлено, що докази, надані слідчим, свідчать про існування обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_7 інкримінованого їй кримінального правопорушення. При цьому надані органом досудового розслідування докази, дають підстави вважати, що саме перебування ОСОБА_7 на займаній посаді сприяло вчиненню кримінального правопорушення.

В ухвалі слідчого судді встановлено і наявність існування ризиків, а саме того, що займаючи вище зазначену посаду ОСОБА_7 матиме можливість впливати на хід розслідування у кримінальному провадженні, може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

За об`єктивним переконання колегії суддів, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку, що без застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення від посади, у даному кримінальному провадженні неможливо забезпечити швидке, повне та неупереджене досудове розслідування, і такі потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваної ОСОБА_7 .

Слідчий суддя, застосовуючи відсторонення ОСОБА_7 від займаної посади проаналізував усі надані сторонами кримінального провадження докази та надав оцінку необхідності такого заходу забезпечення у конкретному кримінальному провадженні, здійснив допит свідків, в ході якого встановив взаємовідносини таких з підозрюваною. Вказаними допитами підтверджено ризик можливого впливу ОСОБА_7 на свідків, що є підлеглими останньої.

Таким чином, суд першої інстанції обґрунтовано, у відповідності з вимогами ст. 157 КПК України вирішив питання про відсторонення ОСОБА_7 від посади.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді та постановлення апеляційним судом нової ухвали, колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст. ст. 404, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а :

ухвалу слідчого судді Миколаївського районного суду Львівської області від 31 серпня 2020року залишити без змін, а апеляційну скаргу підозрюваної ОСОБА_7 - без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4