УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про обрання запобіжного заходу
Справа № 712/13093/20
Провадження № 1-кс/712/6629/20

30 грудня 2020 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси внесене в кримінальному провадженні № 0000814, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 липня 2019 року, клопотанняслідчого Черкаського відділу поліції ГУНП Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше судимого,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Черкаського відділу поліції ГУНП Черкаській області майор поліції ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .
Клопотання мотивує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 будучи раніше судимий на шлях виправлення не став та повторно вчинив умисний злочин.

Так він, повторно, за попередньою змовою та разом з ОСОБА_7 в період часу 26.07.2019 на 27.07.2019 у нічний час доби проникнувши на територію № 55 по вул. Дахнівська, 1 м. Черкаси, де в приміщені елінгу знаходились особисті речі ОСОБА_8 і реалізувавши свій умисел, спрямований на таємне викрадення чужими майном, впевненим, що його дії залишаться непомітними для сторонніх осіб, діючи умисно, з корисливих мотивів, таємно викрав моторний човен «Adventure» V-345 вартість якого згідно накладної № 7 від 22.04.2013 складає 10 200,00, човниковий мотор марки «Suzuki DF 20 AS02002F, вартістю якого згідно товарного чеку № ЧМ-0000001 від 13.04.2013 складає 28,000 грн. бінокль марки «Штурман» в чохлі «Кобра» вартість якого під час досудового слідства не встановлена, чим спричинивши ОСОБА_8 матеріальний збиток на загальну суму 38, 200 грн., після чого з місця скоєння злочину зникли.

Він же, повторно, за попередньою змовою та разом з ОСОБА_7 25.04.2020 року у нічний час доби проникнувши на територію охоронюваного причалу № 5 «Нептун» по вул. Берегова, у м. Черкаси, де в гаражному приміщені знаходились особисті речі ОСОБА_9 і реалізувавши свій умисел, спрямований на таємне викрадення чужими майном, впевненим, що його дії залишаться непомітними для сторонніх осіб, шляхом пошкодження дужки замка діючи умисно, з корисливих мотивів, таємно викрав гумовий човен марки «BARК-240CD» ринкова вартістю якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 8/952 від 03.11.2020 могла складати 2 825, 00 грн, човновий двигун «Suzuki № 07003F-512196» вартістю близько 32, 500, чим спричинивши ОСОБА_9 матеріальний збиток на загальну суму 35, 325 грн., після чого з місця скоєння злочину зникли.

Він же, повторно, за попередньою змовою та разом з ОСОБА_7 в період часу з 26.04.2020 року на 27.04.2020 у нічний час доби проникнувши на територію кооперативу «Івушки» № 16, що знаходиться на березі р. Дніпро по вул. Дахнівська, 10А у м. Черкаси, де в гаражному приміщені знаходились особисті речі ОСОБА_10 і реалізувавши свій умисел, спрямований на таємне викрадення чужими майном, впевненим, що його дії залишаться непомітними для сторонніх осіб, шляхом пошкодження дужки замка діючи умисно, з корисливих мотивів, таємно викрав човновий двигун «Ямаха F-25» ринкова вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 8/950 від 29.09.2020 могла складати 82 868 грн., бензобак «Ямаха» вартістю 2000 грн, акумулятор гелієвий 17 ампер вартістю 2500 грн, та іменний годинник вартість близько 3000 грн, чим спричинивши ОСОБА_10 матеріальний збиток на загальну суму 90 368 грн, після чого з місця скоєння злочину зникли.

Він же, повторно, за попередньою змовою та разом з ОСОБА_7 в період часу з 04.05.2020 року на 05.05.2020 у нічний час доби проникнувши на територію домоволодіння АДРЕСА_1 , де знаходились особисті речі ОСОБА_11 і реалізувавши свій умисел, спрямований на таємне викрадення чужими майном, впевненим, що його дії залишаться непомітними для сторонніх осіб діючи умисно, з корисливих мотивів, таємно викрав човновий двигун марки «Suzuki DF100 ВТL», вартістю якого згідно видаткової накладної № РН-17 від 04.07.2018 складала 100 000,00 грн, гумовий човен марки «BARK ВТ-330» ринкова вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 8/948 від 19.10.2020 могла складати 6 500,00 грн, зарядний пристрій до автомобіля вартістю 800 грн, та пластикову каністру червоного кольору вартістю 200 грн, чим спричинивши ОСОБА_11 матеріальний збиток на загальну суму 107, 500 грн., після чого з місця скоєння злочину зникли.

Він же, повторно, за попередньою змовою та разом з ОСОБА_7 в період часу з 19.05.2020 року на 20.05.2020 у нічний час доби проникнувши на територію мисливсько-рибацької бази «Дахнівка» по вул. Дахнівська у с. Свидівок Черкаського району, де в гаражному приміщені знаходились особисті речі ОСОБА_12 і реалізувавши свій умисел, спрямований на таємне викрадення чужими майном, шляхом пошкодження навісного замка впевнившись, що його дії залишаться непомітними для сторонніх осіб діючи умисно, з корисливих мотивів, таємно викрав човновий двигун марки «Сузукі-6, вартістю якого згідно видаткової накладної № 098-8 від 25.09.2019 складала 5 700 грн, чим спричинивши ОСОБА_12 матеріальний збиток на зазначену суму, після чого з місця скоєння злочину зникли.

Він же, повторно, за попередньою змовою та разом з ОСОБА_7 в період часу з 10.06.2020 року на 11.06.2020 у нічний час доби проникнувши на територію кооперативу «Пролісок» у с. Єлизаветівка Черкаського району, де в гаражному приміщені знаходились особисті речі ОСОБА_13 і реалізувавши свій умисел, спрямований на таємне викрадення чужими майном, шляхом пошкодження замка впевнившись, що його дії залишаться непомітними для сторонніх осіб діючи умисно, з корисливих мотивів, таємно викрав човновий двигун марки «HONDA BF-20», ринкова вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 8/947 від 29.09.2020 могла складати 61069,75 рибацький ящик вартістю фірми «PLАNO» ринкова вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 8/956 від 09.11.2020 могла складати 1 116,80 грн, пластикова каністра 250 грн, контейнер для рибацьких приладів вартістю 100 грн, чим спричинивши ОСОБА_13 матеріальний збиток на зазначену суму 62 536,55 грн., після чого з місця скоєння злочину зникли.

23.12.2020 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю: селища Козин Обухівського району, громадянину України, українцю, не працюючому, зареєстрованого : АДРЕСА_2 , проживає: АДРЕСА_3 , раніше судимому: 25.05.2020 Бориспільським міжрайонним судом Київської області ст.185 ч.3 КК України вид покарання позбавлення волі строком на 3 роки. На підставі ст.75 КК України звільнений від відбуття покарання у вигляді позбавлення волі з випробуванням, встановивши іспитовий термін строком на 1 рік, повідомлено про підозру у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 185 КК України.

Причетність ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до скоєння вищевказаних кримінальних правопорушень підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами.
Таким чином, на даний час ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років позбавлення волі з конфіскацією майна або без такої.
Враховуючи вище викладене, орган досудового розслідування приходить до висновку, що усвідомлюючи ступінь тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_7 підозрюється, та покарання, передбаченого законом, останній перебуваючи на іспитовому терміну при цьому маючи не зняту та непогашену судимість може умисно ухилятись від виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також переховуватись від органів досудового розслідування, а тому відносно підозрюваного необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Крім того, на цей час існують ризики, що підозрюваний маючи значні зв`язки, має реальну можливість як самостійно, так й опосередковано, через інших осіб чи за допомогою засобів зв`язку незаконно впливати на потерпілих свідків, інших, не встановлених на цей час осіб з метою примусу останніх до дачі неправдивих показань, або від відмови від дачі показань.

Таким чином, органом досудового розслідування, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, встановлено наявність обґрунтованих ризиків передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків тим самим перешкоджати кримінальному провадженню.

Останнє дає підстави вважати, що менш суворий запобіжний захід, окрім як, тримання під вартою не здатен забезпечити виконання ОСОБА_6 виконання ним процесуальних обов`язків запобігти вищевказаним ризикам.

У відповідності до положень ст. ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практики ЄСПЛ, з урахуванням наявності ризиків, а отже й законних підстав в розрізі вимог глави 18 КПК України, з метою запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на експертів та свідків у цьому ж провадженні, застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не є надмірним чи таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно з п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах : щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Беручи до уваги вищевикладене та те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, має не зняту на погашену судимість, а тому є достатні підстави спрогнозувати можливу негативну поведінку підозрюваного і обумовлюють необхідність його ізоляції.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Разом з тим, з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків, суд вправі визначити заставу у максимальному розмірі, визначеному законодавством для зазначеної категорії проваджень вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Аналізуючи те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину та перебуваючи на волі, може переховуватися від слідства та суду, незаконно впливати на свідків і при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу, окрім як тримання під вартою з можливістю внесення зазначеної застави, неможливо запобігти вказаним ризикам.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні клопотання підтримали та просили задоволити.
Захисник ОСОБА_5 по суті заявленого клопотання заперечував та просив обрати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, вказуючи на наявність сталих соціальних зв`язків підозрюваного, який працює, проживає з сім`єю, має на утриманні двох неповнолітніх дітей.
Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав захисника.
Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши зміст та мотиви клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
У відповідності до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.
Обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження протоколом обшуку від 19.08.2020 за адресою смт. Козин вул. Солов`яненка;протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 про обставини вчинення злочину; протоколом пред`явлення речей для впізнання потерпілому ОСОБА_9 ; протоколом обшуку від 19.08.2020 за адресою АДРЕСА_4 ;протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 про обставини вчинення злочину;протоколом пред`явлення речей для впізнання потерпілому ОСОБА_10 ; протоколом додаткового допиту ОСОБА_10 за результатами впізнання; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_11 про обставини вчиненого злочину;протоколом пред`явлення речей для впізнання ОСОБА_11 ; даними висновку судово - трасологічної експертизи № 1/1598 від 25.09.2020; даними висновком судово - трасологічної експертизи № 1/1614 від 28.09.2020; протоколом пред`явлення речей для впізнання ОСОБА_13 ; протоколом додаткового допиту ОСОБА_13 за результатами впізнання;протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 про обставини вчинення злочину;протоколом пред`явлення речей для впізнання з потерпілим ОСОБА_8 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_12 ;протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ;протоколами огляду речей (предметів); постановами про визнання предметів речовими доказами; протоколами оглядів мобільних телефонів; даними аналізу отриманої інформації операторів стільникового зв`язку.
При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).
Суд вважає обґрунтованими доводи сторони обвинувачення в ході судового розгляду про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, оскільки ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до шести років, вчинених в тому числі після постановлення відносно нього обвинувального вироку за вчинення аналогічних злочинів із звільненням від відбування покарання з втипробувальним терміном, під тягарем суворого покрання у випадку визнання винним у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень може умисно ухилятись від виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, тому з метою уникнення від кримінальної відповідальності може ухилитись від слідства та суду та вчиняти тиск на свідків, продовжувати вчиняти нові злочини.
Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені злочину та наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м"яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.
Заслухавши учасників судового розгляду, оцінивши в сукупності обставини відповідно до ст. ст.177, 178 КПК: тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні передбаченому ч. 3 ст. 185 КК України, кількість інкримінованих підозрюваному злочинів проти власності, вчинених як після пред`явлення обвинувачення у аналогічних злочинах, так і після постановлення обвинувального вироку із звільненням від відбування покарання з випробувальним терміном, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, оскільки менш суворий запобіжний захід на даному етапі незможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, крім того, ступінь значущості таких ризиків є особливо значною на ранній стадії досудового розслідування, коли існує нагальна потреба у відшуканні та забезпеченні збереження доказів для з`ясування всіх обставин кримінального провадження.
Вирішуючи дане питання, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини з приводу того, що серйозність пред`явленого обвинувачення і ризик втечі може бути аргументом при обранні запобіжного заходу і відповідно до п.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод тримання під вартою може бути виправданим тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до свободи особистості.
Суспільний інтерес в даному конкретному випадку полягає у виконанні завдань, які передбачені ст.2 КПК України, зокрема, у захисті інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охороні прав, свобод та інтересів інших учасників кримінального провадження, а також забезпеченні швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п.79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка станом на 01 грудня 2020 року становить 2270 (дві тисячі двісті сімдесят ) гривен.
При обранні альтернативного запобіжного заходу у виді застави вважається за доцільне, з урахуванням вищевказаних обставин кримінального провадження, а також майнового стану підозрюваного, який має на утриманні двох неповнолітніх дітей, визначити підозрюваному заставу у розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90 800 грн. Саме такий розмір застави буде достатнім стимулюючим засобом запобігання порушенню процесуальних обов`язків підозрюваним. При цьому, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, що узгоджується з роз`ясненнями викладеними у листі ВССУ 04.04.2013 № 511-550/0/4-13, а саме: «Слідчому судді необхідно враховувати майновий стан підозрюваного, обвинуваченого та не допускати встановлення такого розміру застави як альтернативи триманню під вартою, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.»
З огляду на викладене, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає до задоволення.
Керуючись вимогами ст. ст. 132, 176 178, 183, 184, 194, 196, 206, 372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Козин Обухівського району Київської області, українця, громадянина України, одруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком з 30 грудня 2020 року по 23 лютого 2021 року, з можливістю внесення застави в розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90 800 грн. (дев`яносто тисяч вісімсот гривень).
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки, строком на 2 місяці процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
-прибувати до слідчого, прокурора чи суду за кожним їх викликом;

-не відлучатися із смт. Козин Обухівський район Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування з іншим підозрюваним, потерпілими, свідками у зазначеному кримінальному провадженні, окрім як під час проведення процесуальних дій;

-здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а підозрюваному, який перебуває під вартою, в той же строк, з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Дата виготовлення повного тексту ухвали 30 грудня 2020 року.