справа №619/155/20
провадження №1-кс/619/36/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2020 року Дергачівський районний суд Харківської області

в складі: слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000064 від 11.01.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
14.01.2020 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000064 від 11.01.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 10.01.2020 до Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від лікаря БШМД№817 про те, що 10.01.2020 о 23.38 до КНП ХОР "Харківська міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова" з адреси - Харківська область, Дергачівський район, смт. Солоницівка, вул. Пушкіна буд. 14, доставлено ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з діагнозом: проникаюче поранення живота, алкогольне сп`яніння.

Також встановлено, що до нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_5 причетний неповнолітній ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який пояснив, що на перехресті вул. Сумський Шлях і вул. Енергетичної в смт. Солоницівка Дергачівського району Харківської області 10.01.2020 наніс удар ножем ОСОБА_5 , та добровільно видав ніж яким він спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_5 .

У зв`язку з викладеним, з метою виявлення та фіксації відомостей та обстановки вчинення кримінального правопорушення, долучення їх в якості речових доказів, призначення відносно них судових експертиз, а також встановлення обставин, що підлягають доказування у кримінальному провадженні, коло яких визначено та закріплено статтею 91 КПК України 11.01.2019 в службовому кабінеті буд.№11 по вул. Сумський Шлях в смт. Солоницівка Дергачівського району Харківської області було проведено слідчу дію - огляд місця події, під час якого виявлено і вилучено ніж розкладний довжиною леза 9 см, з нашаруванням речовини бурого кольору, а також засіб сльозогінний (аерозольний балончик) «Терен-4м».

Крім того, проведено огляд місця події ділянки місцевості на перехресті вул. Сумський Шлях і вул. Енергетичної в смт. Солоницівка Дергачівського району Харківської області, під час якого на грунті виявлено нашарування речовини бурого кольору, змиви якої вилучено на марлевий тампон.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України зазначене майно яке було вилучено в ході огляду місця події від 11.01.2020 є тимчасово вилученим майном.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися, надали до суду заяву, в якій просили клопотання розглядати у їх відсутність та без застосування технічних засобів.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України суд вважає за можливе слухати справу без фіксування технічними засобами.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.

Як вбачається з клопотання відомості про вчинене кримінальне правопорушення слідчим Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області внесено до ЄРДР за №0000064 від 11.01.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 107, 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000064 від 11.01.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, що належить ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яке вилучене в ході огляду місця події 11.01.2020 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме - ніж розкладний довжиною леза 9 см, з нашаруванням речовини бурого кольору, а також засіб сльозогінний (аерозольний балончик) «Терен-4м»; крім того, накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події - ділянки місцевості на перехресті вул. Сумський Шлях і вул. Енергетичної в смт. Солоницівка Дергачівського району Харківської області, де на грунті виявлено нашарування речовини бурого кольору, змиви якої вилучено на марлевий тампон.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1