справа №619/3263/19
провадження №1-кс/619/268/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 березня 2020 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Дергачівського ВП ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_7 про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Подвірки Дергачівського району Харківської області, громадянина України, українця, з середньою освітою, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Дергачівського ВП ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_6 погоджене прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_7 про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 .
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, застосованих до підозрюваного не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, вказала, що ОСОБА_5 проживає разом з батьками, надає їм допомогу. Також зазначила, що ОСОБА_5 потребує особливого лікування та просила обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти продовження строку тримання його під вартою. Пояснив, що придбавав наркотичні засоби для вживання разом із легендованою особою. Збутом наркотичних засобів ніколи не займався. Має на утриманні батьків та рідну сестру. Просив обрати йому запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Слідчий суддя заслухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що 15.01.2020 слідчим суддею Дергачівського районного суду Харківської області підозрюваному ОСОБА_5 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 10.03.2020.

Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі №511-550/0/4-13 від 4 квітня 2013 року "Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України", при вирішенні питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою судам належить враховувати тяжкість покарання, що загрожує їм, та наявність або відсутність у них постійного місця проживання тощо.
Відповідно до ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Слідчий в клопотанні вказує, що завершити досудове розслідування до зазначеного строку не представляється можливим, тому що у кримінальному провадженні не виконано наступне: по даному кримінальному провадженню були проведені негласні слідчі дії, які потребують розсекречування; з урахуванням отриманої інформації - необхідно встановити та допитати свідків даного кримінального правопорушення; не складено та не вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 з урахуванням усіх дій та обставин його злочинної діяльності, та даних отриманих під час проведення судових експертиз; не виконані інші слідчі та розшукові дії, необхідність у яких може виникнути в ході досудового розслідування; не виконані вимоги ст. 290 КПК України; не складено обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, та не вручено їх підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику.
Провести вказані слідчі дії у передбачений законом строк не представилось можливим у зв`язку з великим обсягом роботи та значною тривалістю проведення експертиз, без яких неможливо завершити досудове розслідування, а також з необхідністю розсекречування матеріалів проведених негласних слідчих дій.
Слідчий суддя доходить висновку про відповідність клопотання вимогам, встановленим ст.ст. 184, 199 КПК України.
Зі змісту ст. 197 КПК України вбачається, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
При вирішенні клопотання про продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя виходить з наступного.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. При цьому, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.
При вирішенні питання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя враховує докази, що свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів та за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років.
Слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, не надає можливості ухилення підозрюваного від досудового розслідування.
Слідчий суддя вбачає наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки свідки судом не допитані, досудове розслідування триває; його строк продовжено, а обвинувачений може переховуватись від слідчого та суду з огляду на тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнанні його винним.
Крім того, що ризики, передбачені ст. 177 КПК є реальними та триваючими, вони виключають можливість зміни міри запобіжного заходу щодо підозрюваного на більш м`який, так як альтернативні запобіжні заходи на даний час не забезпечать належний рівень процесуальної поведінки підозрюваного.
Обставини, зазначені у клопотанні, виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою. Відсутні передумови для застосування підозрюваному менш суворого виду запобіжного заходу.
Доводи захисника та підозрюваного не є підставою для відмови в задоволенні клопотання прокурора.
Виключно через необхідність проведення обов`язкових слідчих дій та прийняття процесуальних рішень, отримання висновків призначених спеціальних досліджень, а також забезпечення сторін кримінального провадження в ознайомленні з наявними матеріалами, слідчий обґрунтовано ініціював розгляд поданого ним клопотання про доцільність продовження тримання підозрюваного під вартою по зазначеному кримінальному провадженню.

Тобто, існують законні підстави та виправдані потреби для задоволення поданого слідчим клопотання, про продовження строку тримання підозрюваного під вартою, для забезпечення досягнення завдань в цьому кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи те, що у відповідності до ст. 199 КПК України, прокурором у судовому засіданні при розгляді даного клопотання були доведені обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшились та викладені обставини, які дійсно перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню.
Що стосується пояснень підозрюваного про відсутність обгрунтованої підозри, слідчий суддя виходить з наступного.
З огляду на те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», судам слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Броуган та інші проти Сполученого Королівства» зазначено, що факти, які підтверджують «обґрунтовану підозру», не повинні бути такого самого рівня, як факти, на яких має ґрунтуватись обвинувальний вирок чи навіть пред`явлення обвинувачення.
Обгрунтованість підозри підтверджується матеріалами справи, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом добровільної видачі від 13.08.2019 року, протоколом огляду покупця від 13.08.2019 року, висновком експерта № 18396 від 25.09.2019 року, протоколом проведення негласної слідчої дії від 14.08.2019 року, протоколом огляду та помітки грошових купюр від 14.01.2020 року, протоколом огляду від 14.01.2020 року, протоколом затримання особи від 14.01.2020 року.
Виходячи з наведеного вище слідчий суддя доходить висновку про наявність обгрунтованої підозри.
Статтею 183 КПК України визначено, що в разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний визначити розмір застави. Вказаний припис закону говорить про те, що застава в даному випадку не є самостійним запобіжним заходом, а є альтернативою, якою має право скористатися особа при обраному запобіжному заході у вигляді тримання під вартою. КПК України передбачено строк можливості внесення застави протягом строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, якою розмір застави визначено.
Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що Законом визначено те, що підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави (ст. 202 КПК України).
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 183, 197, 199, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Дергачівського ВП ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_7 про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» до 14 квітня 2020 року.

Запобіжний захід у вигляді застави згідно ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 15.01.2020 відносно ОСОБА_5 - залишити без змін.

Копію ухвали вручити підозрюваному, прокурору, захиснику, направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Ухвала підлягає негайному виконанню органом досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення йому копії цієї ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя ОСОБА_1