Ухвала
Іменем України
07 квітня 2020 року

м. Київ
судова справа № 489/31/19
провадження № 51-4640впс19
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши в судовому засіданні подання Миколаївського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002923 від 22 липня

2018 року, щодо ОСОБА_4 з апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_4 на ухвалу Центрального районного суду м. Миколаєва

від 07 лютого 2020 року про продовження йому строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з одного суду апеляційної інстанції до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів,
встановив:
До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК України надійшло подання Миколаївського апеляційного суду про направлення вищевказаних матеріалів кримінального провадження із зазначеного суду до апеляційного суду іншої області.

Подання мотивовано тим, що неможливо утворити склад суду в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Миколаївського апеляційного суду, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів.
Учасники судового провадження належним чином повідомлені про день і час розгляду подання, в судове засідання не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень про відкладення розгляду подання від них не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи, наведені у поданні, суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню з огляду на таке.
Згідно приписів п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 76 КПК України, суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій.
Як убачається з матеріалів провадження, до Миколаївського апеляційного суду в порядку апеляційного оскарження надійшли матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань

за № 0002923 від 22 липня 2018 року, щодо ОСОБА_4 з апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_4 на ухвалу Центрального районного суду м. Миколаєва від 07 лютого 2020 року про продовження йому строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до витягу із Засад автоматизованої системи документообігу суду в Миколаївському апеляційному суді, до складу судової палати з розгляду кримінальних справ зазначеного апеляційного суду входять судді ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
Згідно протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Миколаївського апеляційного суду від 25 березня 2020 року визначення колегії суддів для розгляду вказаних матеріалів кримінального провадження не відбулося, оскільки всі п`ять суддів, які працюють в судовій палаті з розгляду кримінальних справ зазначеного апеляційного суду, відповідно до положень ст. 76 КК України не мають права брати участь у цьому провадженні.
Відповідно до Засад автоматизованої системи документообігу суду в Миколаївському апеляційному суді, затверджених Рішенням зборів суддів Миколаївського апеляційного суду від 18 березня 2020 року визначено, у разі неможливості АСДС визначити склад колегії суддів при оскарженні ухвали слідчого судді (11-СС) та оскарженні ухвали судді щодо продовження строків тримання під вартою, постановленою під час судового провадження у суді 1-ої інстанції до ухвалення судового рішення по суті (11-КП категорія продовження строків), розгляду подання місцевого суду або клопотання сторін щодо направлення кримінального провадження з одного суду до іншого (11-П), з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, через відсутність необхідної кількості суддів, склад колегії суддів, окрім судді-доповідача по справі, визначається за допомогою АСДС з числа слідчих суддів: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .
Однак, навіть з урахуванням наведеного, виконати розподіл даних матеріалів кримінального провадження неможливо, оскільки в наявності лише два судді, а саме ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які змогли б прийняти участь у їх розгляді.
З огляду на викладене, враховуючи неможливість утворення складу суду для розгляду Миколаївським апеляційним судом матеріалів кримінального провадження щодо ОСОБА_4 , колегія суддів вважає за необхідне задовольнити подання апеляційного суду та направити вказане провадження до Херсонського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного суду для його перегляду в апеляційному порядку.
Керуючись ст. 34 КПК України, Верховний Суд,

постановив:
Подання Миколаївського апеляційного суду задовольнити.
Матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002923 від 22 липня 2018 року, щодо ОСОБА_4 з його апеляційною скаргою на ухвалу Центрального районного суду м. Миколаєва від 07 лютого 2020 року про продовження йому строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою направити з Миколаївського апеляційного суду до Херсонського апеляційного суду для розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3