Справа №635/9280/19
Провадження № 1-кс/635/3852/2019
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2019 року смт. Покотилівка
Харківський районний суд Харківської області у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора - ОСОБА_3 ,
підозрюваного - ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання слідчого СВ Липецького ВП Харківського ВП ГУНП України в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 по кримінальному провадженню № 0000567 від 29.10.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Жовтневе Харківської області, громадянина України, офіційно не працюючого, не одруженого, з неповною середньою освітою, раніше судимого вироком Харківського районного суду Харківської області від 25.10.2018 за ч.2 ст.185 КК України до трьох років позбавлення із застосуванням ст.75 КК України звільненого від відбування покарання з іспитовим строком два роки, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,-

В С Т А Н О В И В:

24 грудня 2019 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Липецького ВП Харківського ВП ГУНП України в Харківській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні СВ Липецького ВП Харківського ВП ГУНП України в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000567 від 29.10.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 28 жовтня 2019 року приблизно о 16 годині 30 хвилин ОСОБА_4 , знаходячись біля будинку АДРЕСА_2 , підійшов до раніше знайомої йому ОСОБА_7 та, маючи умисел на спричинення тілесних ушкоджень останній на ґрунті раніше виниклих неприязних відносин, наніс їй удар в обличчя, від чого ОСОБА_7 втратила рівновагу та впала на землю, отримавши при цьому тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому верхньої щелепи, закритого перелому передньої стінки гратчастої кістки, які згідно з висновком судово-медичної експертизи №09/1602-С/2019 від 16.12.2019 року відносяться до середнього ступеня тяжкості тілесних ушкоджень , що потягли за собою тривалий розлад здоров`я понад три тижні.

Після чого, ОСОБА_4 з місця скоєння злочину зник, спричинивши тим самим потерпілій ОСОБА_7 умисні середньої тяжкості тілесні ушкодження.

23 грудня 2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КК України.
Слідчий зазначив, що обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , протоколом допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , протоколом слідчого експерименту з потерпілою ОСОБА_7 , висновком судово-медичної експертизи № 09/1602-С/2019.
Слідчий зазначив, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілого чи свідків, може вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні просив клопотання задовольнити, оскільки існують ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти застосування до нього найсуворішого виду запобіжного заходу.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши думку всіх осіб, що беруть участь у справі, приходжу наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 жовтня 2019 року були внесені відомості за № 0000567 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КК України.

23 грудня 2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КК України.
Слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри у скоєнні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, підтверджується зібраними на даний час стороною обвинуваченням доказами, а саме: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , протоколом допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , протоколом слідчого експерименту з потерпілою ОСОБА_7 , висновком судово-медичної експертизи № 09/1602-С/2019.
Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.
При обранні запобіжного заходу слідчий суддя у відповідності до положень ст. ст. 177, 178 КПК України враховує той факт, що підозрюваний ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів проти власності, вчинив злочин у період іспитового строку, тому приходить до висновку, що, зважаючи на тяжкість злочину, у вчиненні якого він підозрюється та передбачене за нього покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування. Крім того, з огляду на те, що підозрюваний ОСОБА_4 не працює, тобто не має постійного джерела заробітку, може вчинити інше кримінальне правопорушення. Також, зважаючи на те, що ОСОБА_4 постійно проживає у с.Слобожанське Харківського району Харківської області, яке територіально розташоване поблизу с.Липці Харківського району Харківської області, у якому мешкають потерпіла та свідки по кримінальному провадженню, наявний ризик того, що з метою уникнення від кримінальної відповідальності він може незаконно впливати на останніх.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення у судовому засідання доведено наявність ризиків, передбачених ч.1, 3, 5 ст.177 ККПК України.
До того ж, крім наявності вказаних ризиків, слідчий суддя також враховує особу підозрюваного, зокрема те, що ОСОБА_4 мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , але без реєстрації, офіційно не працює, його майновий стан є незадовільним, раніше судимий, згідно з ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 07 червня 2019 року у рамках обвинувачення по кримінальному провадженню № 0000138 від 03.03.2017 за ч. 3 ст. 185 КК УкраїниОСОБА_4 на даний час перебуває у розшуку.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Таким чином, з урахуванням викладеного, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 вважаю за необхідне застосувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом розглядалось питання про обрання менш суворого виду запобіжного заходу, проте такий захід не може запобігти вищевказаним ризикам.
Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.
У відповідності до вимог ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Згідно з вимогами ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.
Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
При визначенні розміру застави, яка повинна бути покладена на ОСОБА_4 , суд враховує його майновий та сімейний стан, наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, тяжкість злочину, який інкримінуються ОСОБА_4 , розмір шкоди, заподіяної діями підозрюваного, і за таких обставин, вважає за можливе призначити заставу у розмірі десяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1920 грн. (10 х 19210 грн.).
Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 197 КПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Липецького ВП Харківського ВП ГУНП України в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 по кримінальному провадженню № 0000567 від 29.10.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.
Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 21 лютого 2020 року включно.

Визначити суму застави у розмірі 19210 (дев`ятнадцять тисяч двісті десять ) гривень 00 коп., яку необхідно внести на відповідний рахунок до спливу терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_4 в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 26.12.2019 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1