Справа № 643/7060/20
Провадження № 1-кс/643/2373/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 травня 2020 року
слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

За участю захисника - адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у кримінальному провадженні № 0000032 від 19.02.2020 за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 203-2 КК України відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, вірмена, з середньо-спеціальною освітою, офіційно не працюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор у провадженні звернувся до суду з клопотанням, в якому зазначив, що у невстановлений в ході досудового слідства час, невстановлені в ході досудового розслідування особи, будучи обізнаним з правилами азартних ігор, умовою участі в яких є внесення гравцями ставок у вигляді грошових коштів та їх зарахування на особистий електронний рахунок гравця, що надає доступ до участі у азартній грі та отримання грошового виграшу в залежності від випадковості, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх протиправних корисливих дій, які полягають у посяганні на конституційні принципи пріоритету прав і свобод людини і громадянина, захисту моральності та здоров`я населення, заборони використання власності на шкоду людині і суспільству, передбачаючи їх наслідки у вигляді завдання шкоди охоронюваним законом вказаним інтересам громадян, а також Держави внаслідок несплати податків та інших платежів за отримувані неконтрольовані доходи, і свідомо бажаючи їх настання, всупереч вимогам статей 1, 2 Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні» від 15.05.2009, відповідно до яких гральним бізнесом є діяльність, пов`язана з організацією, проведенням та наданням можливості доступу до азартних ігор, а азартна гра - будь-яка гра, обов`язковою умовою участі в якій є сплата гравцем грошей, що дає змогу учаснику як отримати виграш (приз) у будь-якому вигляді, так і не отримати його залежно від випадковості, і така діяльність на території України є забороненою - обрав джерелом свого прибутку протиправну діяльність - вирішивши організувати на території м. Харкова ігровий зал, в якому буде здійснюватися надання послуг у сфері грального бізнесу.
З метою реалізації своїх злочинних намірів, спрямованих на незаконне зайняття гральним бізнесом, та уникнення відповідальності за вчинене, невстановлені особи підшукали нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_3 , для облаштування незаконного грального закладу, а також підшукала та орендували нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_4 , для організації незаконної діяльності з надання послуг доступу до азартних ігор.
Маючи у своєму розпорядженні вищевказані приміщення невстановлені особи у невстановлений в ході досудового слідства час повідомили свій злочинний план ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та іншим особам, які на теперішній час не встановлені, таким чином зазначені особи з метою вчинення однорідних злочинів зайняттям гральним бізнесом, об`єднаних єдиним планом, спрямованих на досягнення розробленого плану отримання кримінального доходу, системності та неодноразовості їх вчинення.
Так, 21.04.2020 о 21.08 год. особа, яка залучалась на підставі конфіденційного співробітництва ( ОСОБА_7 ) прибула до незаконного грального закладу, за адресою: АДРЕСА_3 після чого адміністратор залу впустила особу, яка залучалась на підставі конфіденційного співробітництва до незаконного грального закладу.
ОСОБА_6 , знаходячись в приміщенні грального закладу, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , діючи протиправно, виконуючи обов`язки адміністратора та надаючи доступ до азартних ігор відвідувачам закладу отримала під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій від особи, яка залучалась на підставі конфіденційного співробітництва, грошові кошти в розмірі 400 грн., активувала гральний автомат зарахував на особистий рахунок гравця зазначену суму грошових коштів.
Далі, ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , які знаходилися в приміщенні незаконного грального закладу роз`яснили гравцеві умови проведення азартної гри на ігровому автоматі « ІНФОРМАЦІЯ_2 ». В свою чергу, гравець, якого було залучено на підставах конфіденційного співробітництва, протягом часу під час проведення азартної гри на зазначеному ігровому автоматі не отримавши виграшну комбінацію на моніторі грального автомату, програв всі поставлені грошові кошти. Після програшу грошових коштів особа, яка залучалась на підставі конфіденційного співробітництва, передала ОСОБА_6 грошові кошти в розмірі 300 гривень, та остання активувала гральний автомат зарахував на особистий рахунок гравця зазначену суму грошових ОСОБА_6 роз`яснила гравцеві умови проведення азартної гри на ігровому автоматі « ІНФОРМАЦІЯ_2 ». В свою чергу, гравець, якого було залучено на підставах конфіденційного співробітництва, протягом часу під час проведення азартної гри на зазначеному ігровому автоматі отримав випадкову виграшну комбінацію на моніторі грального автомату та виграв 300 грн., а потім ще 200 грн., які отримав готівкою від ОСОБА_6 .
При виході з приміщення особи, яка залучалась до конфіденційного співробітництва, ОСОБА_6 по телефону було повідомлено про вихід особи, яка залучалась на підставі конфіденційного співробітництва з метою приховання злочинної діяльності.
04.05.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ,ч.2 ст. 203-2 КК України тобто зайняття гральним бізнесом, групою осіб.

Посилаючись на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді штрафу від сорока тисяч до п`ятдесяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, прокурор вказує, що у підозрюваного можуть виникнути передбачені ст. 177 КПК України ризики та він спробує переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків чи інших учасників процесу у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення і просить застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави з покладенням на останнього обов`язків прибувати до слідчого Московського ВП ГУНП в Харківській області, прокурора Харківської місцевої прокуратури № 4, Московського районного суду м. Харкова за першою вимогою; не відлучатися за межі м. Харкова без письмового дозволу слідчого на стадії досудового розслідування і без письмового дозволу суду на стадії судового провадження.

В суді прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити.

Захисник - адвокат ОСОБА_4 зазначила, що оскільки її підзахисний відмовився надавати пояснення з приводу повідомленої йому підозри, вона також не має чого повідомити суду з приводу фактичних обставин справи. З приводу клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу до ОСОБА_5 у вигляді застави у розмірі 250 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, захисник повідомила суду, що ОСОБА_5 та його родина однозначно не мають фінансової можливості внести заставу у зазначеному розмірі. Так, захисник повідомила суду, що батьки, бабуся ОСОБА_5 на теперішній час мають низку серйозних захворювань, фактично перебувають на його утриманні, але в зв`язку із встановленим карантином на теперішній час у сторони захисту відсутня можливість надати суду медичну документацію на підтвердження вказаних обставин. Проти обрання стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту захисник не заперечувала.

Підозрюваний ОСОБА_5 повністю підтримав позицію свого захисника.

Розглянувши клопотання, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя встановив наступне.

Дані докази, на думку слідчого судді, на теперішній час в достатній мірі обґрунтовують підозру, повідомлену ОСОБА_5 .
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Матеріали кримінального провадження, на які посилалися прокурор у клопотанні, дають підстави вважати підозру оголошену ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Прокурор просить застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави, посилаючись на наявність обґрунтованої підозри та ризиків переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків чи інших учасників процесу, вчинення іншого кримінального правопорушення. При цьому, виходячи зі змісту клопотання прокурора, що розглядається, не є зрозумілим, якими саме доводами та обставинами сторона обвинувачення підтверджує існування ризиків, визначених у ст. 177 КПК України, оскільки в клопотанні формально наведено лише перелік таких ризиків.

Крім того, серед обов`язків, які слід покласти на підозрюваного в разі задоволення клопотання, прокурор зазначає лише ті, що фактично направлені на унеможливлення переховування підозрюваного від органів розслідування та суду і не просить, принаймні, зобов`язати підозрюваного утриматись від спілкування з і свідками, експертами, чи іншими учасниками процесу.

Разом з тим, згідно ч. 1 ст. 182 КПК України метою застави є саме забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Згідно наявних матеріалів підозрюваний не судимий, має постійне місце проживання в м. Харкові, та зареєстроване місце проживання, зі слів фактично утримує непрацюючих батьків, бабусю, із низкою хронічних захворювань.

Дані, які б негативно впливали на репутацію ОСОБА_5 в наданих суду матеріалах відсутні, перебуваючи на волі та маючи реальну можливість ухилитись від слідства останній з`являється до слідчого та прокурора за першою вимогою, що останнім не заперечується, отже можна констатувати факт відсутності ризиків переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Допускаючи існування ризику незаконного впливу підозрюваного на свідків чи інших учасників процесу, суд вважає, запобіжний захід у вигляді застави не зможе попередити його, оскільки прокурор не просить покласти на підозрюваного обов`язок утриматись від спілкування з вказаними учасниками процесу, не виконання якого могло б дати привід для звернення суми застави у доход держави чи звернення до суду з клопотанням про заміну запобіжного заходу на більш суворий.

Крім того, матеріали, надані слідчому судді не містять жодних відомостей про майновий стан підозрюваного, наявність у нього у власності тих чи інших активів, нерухомості, грошових вкладів, офіційного джерела прибутку, тощо.

Частина 4 ст. 182 КПК України визначає, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. За відсутності достовірних відомостей про майновий та сімейний стан підозрюваного, слідчий суддя позбавлений можливості виконати вищенаведений припис закону.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України передбачено, що наявність обґрунтованої підозри (п. 1), існування хоча б одного з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України (п. 2), а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (п. 3) мають встановлюватись слідчим суддею під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

З огляду на викладене суд вважає, що прокурором не доведено існування визначених статтею 177 КПК України ризиків, а лише формально наведено їх перелік, без обґрунтування реальної можливості виникнення кожного ризику окремо саме у ОСОБА_5 ..

Під час розгляду клопотання на думку слідчого судді стороною обвинувачення не доведена і обставина, передбачена п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частина 4 ст. 194 КПК України вказує, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави та вважає за доцільне обмежитись обранням до останнього запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на підозрювану обов`язків, про які просить прокурор.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176-179, 182, 184, 193, 194, 196, 309, 372, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у кримінальному провадженні №0000032 від 19.02.2020 за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 203-2 КК України відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, поклавши на останнього наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну .

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання зазначених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала діє протягом 2-х місяців з моменту її постановлення, але не більше строку досудового розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1