справа №619/7/20
провадження №1-кс/619/10/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2020 року Дергачівський районний суд Харківської області

в складі: слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

власника майна - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000016 від 04.01.2020 року, за ознаками складу злочину передбаченого ст.286 ч.1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
08.01.2019 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000016 від 04.01.2020 року, за ознаками складу злочину передбаченого ст.286 ч.1 КК України.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 03.01.2020 о 16 год. 35 хв. надійшло повідомлення від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 03.01.2020 на автомобільній трасі "Харків-Охтирка", поблизу буд.56 по вул. Сумський Шлях в смт. Солоницівка Дергачівського району Харківської області, водій транспортного засобу марки "Ваз" моделі "21093", д.н.з. НОМЕР_1 здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим спричинив їй тілесні ушкодження. Попередній діагноз: відкритий перелом кісток голені справа, закритий перелом плечової кістки справа.
Дане повідомлення зареєстровано до ЖЄО Дергачівського ВП №106 від 03.01.2019.
Відомості про вчинене кримінальне правопорушення слідчим Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області внесено до ЄРДР за №0000016 від 04.01.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.
03.01.2020 з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, слідчим СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_9 здійснено виїзд за адресою: Харківська область, Дергачівський район, смт.Солоницівка, вул. Сумський шлях 84, де на ділянці автомобільної дороги було проведено невідкладну першочергову слідчу дію, а саме - огляд місця дорожньо-транспортної пригоди.
03.01.2020 під час огляду місця події ділянки дороги по вул. Сумський Шлях в смт. Солоницівка а/д Харків Суми, було виявлено і вилучено автомобіль ВАЗ 21093 червоного кольору, д.р.н. НОМЕР_1 2006 року випуску з механічними пошкодженнями, на якому пересувався ОСОБА_5 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5 (власник), брелок сигналізація з чотирма ключами.
Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , автомобіль ВАЗ 21093 д.н. НОМЕР_1 , належить ОСОБА_5 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вилучені під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди (місця події) 03.01.2019 року автомобіль ВАЗ 21093 червоного кольору, д.р.н. НОМЕР_1 2006 року випуску з механічними пошкодженнями, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5 (власник), брелок сигналізація з чотирма ключами є тимчасово вилученим майном.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив накласти арешт на майно з забороною відчуження та передати власнику на відповідальне зберігання за адресою: АДРЕСА_1 .

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання.

Власника майна ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про часткове задоволення клопотання з наступних мотивів.

Як вбачається з клопотання відомості про вчинене кримінальне правопорушення слідчим Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області внесено до ЄРДР за №0000016 від 04.01.2020 року, за ознаками складу злочину передбаченого ст.286 ч.1 КК України.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 107, 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000016 від 04.01.2020 року, за ознаками складу злочину передбаченого ст.286 ч.1 КК України задовольнити повністю.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, яке було вилучене 03.01.2019 в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди (місця події) а саме:

- автомобіль ВАЗ 21093 червоного кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 2006 року випуску з механічними пошкодженнями, з забороною відчуження та передати на відповідальне зберігання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 ;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5 (власник);

- брелок сигналізація з чотирма ключами.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1