УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" лютого 2020 р.

Київський районний суд м. Харкова:

головуючий - суддя ОСОБА_1

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора про накладення грошового стягнення на обвинуваченого у кримінальному за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянина України, яка є ФОП « ОСОБА_5 », має на утриманні двох неповнолітніх доньок: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , раніше не судимої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні злочину, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 185 КК України.

В судове засідання обвинувачена не з`явилася, повідомила в телефонному режимі, що виїхала до .м Києва по роботі.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про накладення грошового стягнення на обвинувачену у зв`язку з неявкою до суду без поважних причин.

Захисник проти заявлено клопотання заперечував.

Суд, вислухавши клопотання прокурора, думку захисника, перевіривши матеріали справи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 323 КПК України якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 139 КПК України передбачено, якщо обвинувачений, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 144 КК України грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах передбачених цим кодексом за невиконання процесуальних обов`язків.

Враховуючи, що ОСОБА_5 була повідомлена своєчасно та належним чином про судове засідання, однак не з`явилася до суду без поважних причин, оскільки причини відкладення судового засідання з причин вказаних обвинуваченою суд розцінює як неповажні, тому суд вважає необхідним накласти грошове стягнення на ОСОБА_5 у розмірі 1051 грн. 00 коп.

Суд зазначає, що особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Керуючись ст. 139, 144, 323, 350 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянина України, яка є ФОП « ОСОБА_5 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 на користь Держави грошове стягнення у розмірі 1051 грн. 00 коп.

Копію ухвали направити ОСОБА_5 .

Особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1