Дата документу 28.05.2020 Справа № 554/4549/20
Провадження № 1-кс/554/7300/2020
УХВАЛА
Іменем України

28 травня 2020 року слідчий суддя Октябрського районного суду м.Полтави ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Полтавського відділу поліції ГУ НП в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_2 про арешт майна,-

в с т а н о в и в:

Слідчий звернулася до суду із зазначеним клопотанням, в обґрунтування якого посилалася на те, що 12.05.2020 року в період часу 09:00 год. до 10:00 год. невідома особа перебуваючи в парку «Березовий гай», що по вул. Міщенка в м. Полтава, шляхом вільного доступу таємно викрала мобільний телефон марки «HUAWEI CUN U29» в корпусі темно сірого кольору, належний ОСОБА_3 , чим спричинила матеріального збитку на суму яка встановлюється.

21.05.2020 року в ході проведеного огляду гр. ОСОБА_4 добровільно видав мобільний телефон марки «HUAWEI CUN U29» в корпусі темно сірого кольору, належний ОСОБА_3 .

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші цінності та інші речі, набуті протиправним шляхом.
21.05.2020 року вилучений в ході огляду мобільний телефон марки «HUAWEI CUN U29» в корпусі темно сірого кольору, було визнано речовими доказами.
Враховуючи, що вилучений мобільний телефон марки «HUAWEI CUN U29» в корпусі темно сірого кольору, являється істотним речовим доказом по кримінальному правопорушенні, а також з метою попередження його знищення, приховання та інших дій, відповідно до ч.1, ч.7 ст. 237 КПК України в ході проведеного огляду від 21.05.2020 року, було вилучено.
У той же час, відповідно ч.7 ст. 237 КПК України вилучені під час огляду речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом із обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Проведеним досудовим розслідуванням установлено, що вилучений в ході огляду місця події мобільний телефон марки «HUAWEI CUN U29» в корпусі темно сірого кольору, має значення речового доказу, тобто є матеріальними об`єктами, які були предметом злочину, внаслідок чого зберегли на собі його сліди та інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, які встановлюються під час кримінального провадження.
Приймаючи до уваги, що вилучений мобільний телефон марки «HUAWEI CUN U29» в корпусі темно сірого кольору від 21.05.2020, має значення речового доказу, а також враховуючи, що вказаний речовий доказ, може бути використаний під час досудового розслідування для доказування обставин вчинення кримінального правопорушення, встановлення причетних до злочину осіб, з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, слідчий просив накласти на вилучене майно арешт.

В судове засідання слідчий не з`явився, направив заяву про розгляд клопотання у його відсутність, клопотання підтримав.

Власник майна ОСОБА_3 направив заяву про розгляд справи у його відсутність, проти накладення арешту не заперечував.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Статтею 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч.2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Дослідивши матеріали клопотання, з метою повноти, всебічності та неупередженого розслідування кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для арешту майна та задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372, ч.2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на на майно вилучене в ході огляду місця події від 21.05.2020 року, а саме: мобільний телефон марки «HUAWEI CUN U29» в корпусі темно сірого кольору.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти діб.
Виконання ухвали доручити слідчому у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Слідчий суддя Октябрського
районного суду м.Полтави ОСОБА_1