печерський районний суд міста києва
Справа № 757/187/20-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 січня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання слідчого Третього слідчого відділу (відділ з розслідування військових злочинів) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_3 про арешт майна,
В С Т А Н О В И В :
09.01.2020 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження слідчого Третього слідчого відділу (відділ з розслідування військових злочинів) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу військової прокуратури Київського гарнізону Центрального регіону України ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000001.

Слідчий або прокурор в судове засідання не з`явились, слідчий направив заяву про розгляд клопотання без його участі та задоволення клопотання.
В обґрунтування клопотання, слідчий зазначив наступне.
Військовою прокуратурою Київського гарнізону здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000001 від 02 січня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що знаходячись за адресою: м. Києва, вул. Академіка Каблукова, 3 на прибудинковій території близько 00.20 год. ОСОБА_5 спільно із ОСОБА_6 та ОСОБА_7 розпивали спиртні напої. В ході розпиття спиртних напої до них підійшли ОСОБА_8 та ОСОБА_9 та почали сварки. Під час сварки на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків ОСОБА_8 наніс чотири удари предметом ззовні схожим на кийок в область голови та рук ОСОБА_10 . Після отриманих тілесних ушкоджень, ОСОБА_10 із нагрудної сумки дістав предмет ззовні схожий на пристрій для відстрілу куль несмертельної дії «Флобер» та здійснив 5 пострілів в бік ОСОБА_8 ..

Відповідно до довідки № 7746 з Київської міської клінічної лікарні № 6 у ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наявні тілесні ушкодження у вигляді забою правого зап`ястка, забою лівого передпліччя, ЗЧМТ.

Відповідно до довідки із Міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги м. Київ № 1 у ОСОБА_8 проникаючі еліні вогнепальні поранення грудної клітини справа з наскрізним ушкодженням правої легені. Правобічний гемопневмоторакс.

Під час проведення першочергових слідчих (розшукових) дій, здійснено огляд місця події від 02.01.2020 року в період часу з 14 годин 00 хв по 14 годин 20 хв., за адресою: м. Київ, бульв. Лесі Українки 26, в ході якого виявлено та вилучено:

-Предмет ззовні схожий на пристрій для відстрілу куль несмертельної дії «Флобер 2,5 майор» із номером на ньому НОМЕР_1 .

Слідчим Третього слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_3 02.01.2020 винесено постанову про визнання речовим доказом предмет ззовні схожий на пристрій для відстрілу куль несмертельної дії «Флобер 2,5 майор» із номером на ньому НОМЕР_1 у кримінальному провадженні №0000001.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Враховуючи викладене, в зв`язку з метою забезпечення збереження вищевказаного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки накладення арешту на майно сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.
На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0000001, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 02.01.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, на речі, які були виявлені та вилучені в ході огляду місця події від 02.01.2020 року в період часу з 14 годин 00 хв по 14 годин 20 хв., за адресою: м. Київ, бульв. Лесі Українки 26, а саме: предмет ззовні схожий на пристрій для відстрілу куль несмертельної дії «Флобер 2,5 майор» із номером на ньому НОМЕР_1 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1