Справа № 463/8056/19 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/125/20 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів: - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 05 лютого 2020 року про відмову у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на повідомлення про підозру від 27.11.2019 року у кримінальному провадженні №0000825, підписану слідчим Другого СВ СУ ТУ ДБР, розташованого у м.Львові, ОСОБА_8 та прокурором ОСОБА_9

з участю прокурора - ОСОБА_10

заявника - ОСОБА_7

захисника - адвоката ОСОБА_6

в с т а н о в и л а :

вищезазначеною ухвалою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на повідомлення про підозру від 27.11.2019 року у кримінальному провадженні №0000825, підписану слідчим Другого СВ СУ ТУ ДБР, розташованого у м.Львові, ОСОБА_8 та прокурором ОСОБА_9 .

Не погоджуючись із рішенням слідчого судді, адвокат ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова від 05.02.2020 року, прийняти нову ухвалу, якою скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 27.11.2019 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України, у кримінальному провадженні №0000825, зобов`язати уповноважених осіб прокуратури Львівської області вчинити дії щодо виключення з Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідних відомостей.

В обґрунтування своїх апеляційних вимог апелянт покликається на те, що висновки слідчого судді не відповідають суті доводів скарги, правова оцінка фактичних обставин справи є помилковою, суперечить нормам КПК України про предметну підслідність та необхідності перевірки обгрунтованості повідомлення про підозру. Розмір збитків, взятий стороною обвинувачення при повідомленні про підозру, обчислений згідно листа Львівської митниці ДФС №1594/5/13/-70-20 від 22.11.2019 року. Кримінальне провадження необхідно було скерувати до НАБУ у відповідності до вимог п.2 ч.5 ст.216 КПК України для визначення підслідності. Прокурор в судовому засіданні визнав, що розмір збитків є приблизним, для його встановлення скеровано міжнародні доручення. Підозрюваний до цього часу не допитувався, що свідчить про небажання сторони обвинувачення встановлювати істину у справі.

Заслухавши доповідача, пояснення апелянта ОСОБА_6 на підтримання мотивів апеляційної скарги, думку прокурора про безпідставність такої та залишення без зміни ухвали слідчого судді, вивчивши матеріали справи № 463/8056/19, кримінального провадження № 0000752 та обговоривши наведені доводи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга до задоволення не підлягає.

Статтею 55 Конституції України гарантовано кожному право на оскарження до суду будь-яких рішень, дій чи бездіяльності органів влади, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України слідчий суддя за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування виносить ухвалу про: скасування рішення слідчого чи прокурора, скасування повідомлення про підозру, зобов`язання припинити дію, зобов`язання вчинити певну дію, відмову у задоволенні скарги.

Так, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000825 від 15.08.2019 року, у якому 27.11.2019 року повідомлено про підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України у зловживанні своїм службовим становищем з метою одержання неправомірної вигоди для особи суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності ПП «УКРАВТОЛЕНД», що виразилося у незаконному здійсненні митного оформлення та пропуску на митну територію України товару «автомобільного крану марки Liebherr UTM 645, VIN № НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 » без забезпечення сплати митних платежів, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам у вигляді недотримання державою податків та зборів в розмірі 1930444,56 грн.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні на сьогоднішній день зупинено у зв`язку із зверненням до іноземної держави із дорученням про надання правової допомоги.

Відповідно до положень п.3 ч.1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому ст.278 КПК України, у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Системний аналіз положень статей 276-278 КПК України вказує на те, що при розгляді скарги на рішення слідчого про підозру слідчий суддя має з`ясувати виконання слідчим положень кримінального процесуального закону в частині дотримання порядку повідомлення про підозру та наявності на день повідомлення про підозру достатніх доказів для підозри особи.

При цьому, відповідно до статей 89, 94 КПК України та Глави 28 КПК України питання про встановлення вини підозрюваної особи у вчиненні інкримінованого злочину, оцінка зібраних доказів на предмет їх достовірності і допустимості відноситься до компетенції суду за наслідками судового розгляду кримінального провадження по суті обвинувачення.

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «К.Г. проти Німеччини» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Як вбачається досудове розслідування у кримінальному провадженніа на даний час зупинено.

Для визначення розміру збитків сторона обвинувачення звернулася з запитами про правову допомогу, а тому покликання апелянта на порушення правил підслідності (недотримання п.2) ч.5 ст. 216 КПК України, якою встановлено, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування злочину, передбаченого ст. 364 КК за умови, коли розмір предмета злочину або завданої ним шкоди в 500 і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення злочину) є передчасним.

Захисник фактично просить надати оцінку пред`явленій підозрі та висловитися по суті пред`явленого обвинувачення, що може зробити тільки суд при розгляді справи по суті. Тому наведені апелянтом доводи для визнання підозри необґрунтованою не є слушними.

Правильними є висновки слідчого судді про те, що повідомлення про підозру ОСОБА_7 було здійснено в порядку, передбаченому КПК України.

З огляду на викладене колегія суддів вважає доводи апеляційної скарги необґрунтованими й до уваги їх не бере.

Ухвала слідчого судді відповідає вимогам закону і підстав для її скасування та задоволення апеляційної скарги немає.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 419 КПК України, колегія суддів,-

п о с т а н о в и л а :

ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова від 05 лютого 2020 року про відмову у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на повідомлення про підозру від 27.11.2019 року у кримінальному провадженні №0000825, підписану слідчим Другого СВ СУ ТУ ДБР, розташованого у м.Львові, ОСОБА_8 та прокурором ОСОБА_9 , залишити без змін, а апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді