Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 289/648/20
Провадження № 1-о/935/8/20
У Х В А Л А
25 травня 2020 року м.Коростишів
Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , перевіривши заяву ОСОБА_2 про перегляд вироку Апеляційного суду Житомирської області від 12 травня 2010 року за нововиявленими обставинами,

встановив:

До Коростишівського районного суду Житомирської області 21.05.2020 відповідно до ухвали Житомирського апеляційного суду від 15.05.2020 надійшла заява ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Апеляційного суду Житомирської області від 14.04.2009, яким його було засуджено за ст. ст. 115 ч. 2 п. 4, 13, 185 ч. 3 КК України до довічного позбавлення волі. Вищевказану заяву ОСОБА_2 обґрунтовує тим, що він не вбивав ОСОБА_3 , а останній загинув природною смертю, того дня, коли помер ОСОБА_3 він перебував в Брусилівському райвідділі поліції, у ОСОБА_3 були відсутні тілесні ушкодження, які свідчили про вбивство. ОСОБА_2 звертає увагу на те, що відповідно до першого висновку смерть ОСОБА_3 була природна, а через півтора роки було проведено ексгумацію тіла ОСОБА_3 та експертом надано висновок. Також особа, яка звернулася з заявою, стверджує, що за декілька годин до смерті ОСОБА_3 останнього бив ОСОБА_4 . Брати засудженого ОСОБА_5 та ОСОБА_6 були допитані в стані алкогольного сп`яніння, оскільки вони є рідними братами, то слідство не мало права їх допитувати. Загалом ОСОБА_2 стверджує, що нововиявленими обставинами є: затримання та доставляння його до Брусилівського РВ УМВС з 20 години 17.08.2007 по 05 годину 18.08.2007, тобто в ніч, коли вчинено злочин; вбивство ОСОБА_7 його дружиною ОСОБА_8 .

Перевіривши матеріали заяви, її відповідність вимогам кримінального процесуального закону, приходжу до висновку, що заяву слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків з огляду на таке.

Загалом, право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано положеннями частини 1 статті 6 Конвенції, повинне тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільної спадщини Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної (правової) визначеності, який, серед іншого, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів («Brumarescu проти Румунії», № 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).

Принцип юридичної визначеності передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Повноваження судів вищих інстанцій на перегляд справи повинні використовуватися лише з метою виправлення судових помилок, а не для проведення нового розгляду справи. Перегляд вищими судами не повинне розглядатися як завуальована апеляція, а лише сама можливість того, що можуть існувати дві точки зору щодо предмету спору не є підставою для перегляду рішення. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру («Ryabykh проти Росії», № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-X). Порядок перегляду рішення за нововиявленими обставинами сам по собі не суперечить принципу юридичної визначеності в тій мірі, в якій вона використовується для виправлення помилок правосуддя («Pravednaya проти Росії», № 69529/01, рішення від 18 листопада 2004 року). Однак Суд повинен визначити, чи була така процедура застосована у спосіб, сумісний зі статтею 6 Конвенції.

Так, згідно з ч. 1 ст. 459 КПК України судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.

Положеннями частини 2 статті 459 КПК України визначено перелік обставин, які визнаються нововиявленими, та він є вичерпним, а саме:

1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок;

2) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути;

3) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Таким чином, судові рішення у кримінальних справах (вироки, ухвали), що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами тільки з підстав, що зазначені в ч. 2 ст. 459 КПК України.

Відповідно до положень пункту 4 частини 2 статті 462 Кримінального процесуального кодексу України у заяві про перегляд судового рішення за ново виявленими обставинами крім іншого зазначаються обставини, що вплинули на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду.

Нововиявленими обставинами є юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Не можуть вважатися нововиявленими обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами, оскільки до нововиявлених обставин можуть бути віднесені матеріально-правові факти, що були наявні на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомими заявнику, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін або які мають значення для правильного вирішення спору

Засуджений ОСОБА_2 своїй заяві посилається на нове дослідження та оцінку доказів, які вже досліджувалися та оцінені, що є неприпустимим з огляду на положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та пункт 52 рішення ЄСПЛ «Рябих проти Росії».

Разом з тим, ОСОБА_2 не обґрунтовано, яким чином ці обставини самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку, що належить переглянути, а також невинуватість засудженого або вчинення ним менш тяжких кримінальних правопорушень. Натомість, суть заяви зводиться до переоцінки доказів, які вже були досліджені судами під час ухвалення вироку.

Перегляд вироку суду за нововиявленими обставинами не може розглядатися як прихована апеляція, і не може бути підставою для повторного розгляду кримінального провадження. Наведені ОСОБА_2 обставини не є суттєвого і неспростовного характеру, які б не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі собою або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність рішення суду, що належить переглянути.

Згідно положень ст. 464 Кримінального процесуального кодексу України до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, яка не оформлена згідно з вимогами, передбаченими статтею 462 цього Кодексу, застосовуються правила частини третьої статті 429 цього Кодексу.

Отже, заяву слід залишити без руху для усунення недоліків та надати заявнику десятиденний строк з дня отримання ухвали для їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 50, 429, 461, 464 Кримінального процесуального кодексу України,

постановив:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд вироку Апеляційного суду Житомирської області від 14 квітня 2007 року за нововиявленими обставинами залишити без руху.

Надати заявнику десятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1