справа № 216/3612/20
номер провадження № 1-кс/216/1789/20
УХВАЛА
про повернення скарги

23 червня 2020 року м. Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Дніпропетровській області, -

в с т а н о в и в :

23 червня 2020 року, ОСОБА_2 звернулася до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області зі скаргою на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення злочину, викладених в її заяві.

Вивчивши матеріали скарги з додатками, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Так, з матеріалів справи вбачається, що скаргу подано на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. ст. 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Зі змісту положень норм статей глави 26 КПК України випливає, що територіальна підсудність скарг не визначена, однак відповідно до норм Кримінального процесуального Кодексу України заяви, скарги під час досудового розслідування розглядає слідчій суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Таким чином з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг та клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за N 223-558/0/4-13 від 05.04.2013).

З урахуванням наведеного територіальна підсудність повинна визначатись за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за N 1-1640/0/4-13 від 15.10.2013). Зазначені висновки викладено і в п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 04.06.2010., відповідно до якого, місцем розташування органу або роботи посадової особи слід вважати юридичну адресу такого органу.

Аналогічна за своїм змістом позиція міститься і у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Щодо окремих питань здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю в кримінальному провадженні" (вих. N 223-1650/0/4-16 від 16 червня 2016 року), роз`яснено, що відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжних заходів (ч. 2 ст. 131 КПК України), подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.

Правильним є застосування зазначеного правила і до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК тощо).

За матеріалами скарги ОСОБА_2 , вбачається, що остання подала таку без дотримання правил підсудності, встановлених ст. 218 КПК України, оскільки в скарзі зазначає, що зверталась з заявою про вчинення кримінального правопорушення в ГУНП Дніпропетровської області, яке не віднесено до територіальної підсудності Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 409 КПК України та п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України порушення правил підсудності являється істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, що тягне за собою безумовне скасування судового рішення апеляційною інстанцією.

Відтак, згідно з п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України вважаю, що скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Дніпропетровській області слід повернути скаржнику, роз`яснивши їй право на звернення з даною скаргою до відповідного суду за загальними правилами територіальної підсудності .

На підставі викладеного, керуючись статтями 303-305 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Дніпропетровській області повернути скаржнику.

Копію ухвали разом зі скаргою та доданими до неї матеріалами повернути скаржнику, роз`яснивши їй право на звернення з даною скаргою до відповідного суду за загальними правилами територіальної підсудності.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1