Справа № 191/1202/20
Провадження № 1-кс/191/242/20
У Х В А Л А
іменем України

27 квітня 2020 року м. Синельникове

Слідчий суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Синельникове клопотання слідчого СВ Синельниківського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 погодженого прокурором Синельниківської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, а також перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, обґрунтовуючи своє клопотання тим, що у провадженні слідчого відділу Синельниківського ВП ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження № 0000560 від 24.04.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, за фактом того, що 23.04.2020 року о 17-00 год. до ЧЧ Синельниківського ВП від начальника сектору превенції Синельниківського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 надійшло повідомлення про те, що під час відпрацювання території Синельниківського району Дніпропетровської області в захисних лісових насадженнях, розташованих на ділянці залізничного шляху пікет №7 1027 км. перегону ст. Синельникове-2 ст. Зайцеве Придніпровської залізниці, що в Синельниківському районі невстановлена особа здійснювала порубку захисних лісових насаджень.

Так, під час огляду місця події, що мало місце 23.04.2020 року в період часу з 17-20 години по 18-10 години працівниками поліції було встановлено, що місцем огляду була лісосмуга, яка була розташована на дільниці залізничного полотна пікет №7 1027 км. перегону станція Синельникове 2 - станції Зайцеве Придніпровської залізниці, що в Синельниківському районі Дніпропетровської області. В ході огляду було встановлено, що безпосередньо від залізничних колій, близько 30 м. була розташована лісосмуга, яка простягалася з півдня на північ та представляла собою захисні лісові насадження. Оглядом самої захисної лісосмуги, яка була шириною близько 45-50 м на відстані від залізобетонної опори контактної мережі №146 по непарні стороні було виявлено пень дерева № 1 породи «Акація біла». Далі, на схід від вказаного пня було виявлено 7 штук пиляний фрагментів деревини з ознаками свіжого спилювання цієї породи «Акація біла». Далі, на північ схід в 10 м. від вказаного пня № 1 було виявлено пень №2 та спиляний стовбур дерева довжиною близько 15 м., який від вказаного пня перебував південно-західному напрямку. Далі, на північ від вказаного пня №2 було виявлено пеня №3 та біля нього лежачий на землі стовбур дерева довжиною 20 м. Далі, північно-східному напрямку від вказаного пня №3 було виявлено пень №4, а від нього на відстані близько 1 м. на північ було виявлено пень №5, поблизу пнів №4 та №5 було виявлено 2 стовбури дерев по 15 довжиною кожне, які лежали схрещеному порядку, долі на землі. Далі, на схід приблизно в 10 м. від вказаного пня №5 поблизу ґрунтової дороги було виявлено пень №6, біля якого перебував стовбур дерева довжиною 10 м. Далі, близько в 14 м. від пня №6 на південь було виявлено пень №7, на якому стояв стовбур дерева довжиною 23 м. Далі, на відстані близько 28 км на південь від вказаного пня №7 було виявлено на землі бензопилу зеленого кольору в корпусі з полімерного матеріалу марки «Тайга профи ТБП-4300» з шиною довжиною 45 см. з написом «Gartne» в робочому стані. Під час огляду присутній ОСОБА_6 , пояснив, що вказані 7 пнів дерев він самотужки спиляв за допомогою належної йому вказаної бензопили.

Під час огляду місця події було вилучено наступне майно: бензопила зеленого кольору в корпусі з полімерного матеріалу марки «Тайга профи ТБП-4300» з шиною довжиною 45 см. з написом «Gartne» в робочому стані; 7 штук пиляних фрагментів деревини; 6 стовбурів дерев довжиною від 10 до 23 м., яке було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Підставами, для здійснення арешту вилученого майна, є забезпечення належного зберігання речових доказів стороною кримінального провадження, та фактичне позбавлення осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що вилучене в ході огляду місця події майно, а саме : бензопила зеленого кольору в корпусі з полімерного матеріалу марки «Тайга профи ТБП-4300» з шиною довжиною 45 см. з написом «Gartne» в робочому стані; 7 штук пиляних фрагментів деревини; 6 стовбурів дерев довжиною від 10 до 23 м., мають значення речових доказів, та вказують на вчинення кримінального правопорушення невстановленою особою, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, а також з метою забезпечення виконання в подальшому цивільного позову виникає необхідність у накладенні арешту на зазначене майно.

Враховуючи вищевикладене, слідчий просить, накласти арешт на зазначене у клопотанні майно, а саме на вилучені в ході огляду місця події від 23.04.2020, а саме на: бензопила зеленого кольору в корпусі з полімерного матеріалу марки «Тайга профи ТБП-4300» з шиною довжиною 45 см. з написом «Gartne» в робочому стані; 7 штук пиляних фрагментів деревини; 6 стовбурів дерев довжиною від 10 до 23 м. Заборонити власникам та уповноваженим ними особам використання та розпорядження вказаними предметами.

Відповідно до ст. 172 КПК України, слідчий суддя розглядає клопотання за відсутності особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий у судове засідання не з`явився, але його неявка не перешкоджає розгляду даного клопотання у його відсутності.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього документи, з урахуванням думки прокурора, який підтримав клопотання слідчого, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст.94 КПК України, ст.132 КПК України, ст.173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та спів розмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження /ч. 1 ст. 170 КПК України/.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до частин 1-3 статті 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості , які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України /арешт майна допускається з метою збереження речових доказів/, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Як вбачається з матеріалів клопотання, виявлене та вилучене під час проведення 23.04.2020 року огляду місця події зазначене у клопотання слідчого майно є речовими доказами у кримінальному провадженні.

Тому для ефективного розслідування орган досудового слідства має потребу у збереженні цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.
При цьому, арешт майна з підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні та не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
Слідчий суддя, врахувавши ці положення закону та обставини кримінального провадження, а саме ті, що існує необхідність у забезпеченні збереження вилученого майна, вважає, що клопотання слідчого слід задовольнити та накласти арешт на відповідне майно.
Керуючись ст. ст. 167, 170-173, 175 КПК України,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Синельниківського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Синельниківської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події від 23.04.2020 року, а саме: бензопила зеленого кольору в корпусі з полімерного матеріалу марки «Тайга профи ТБП-4300» з шиною довжиною 45 см. з написом «Gartne» в робочому стані; 7 штук пиляних фрагментів деревини; 6 стовбурів дерев довжиною від 10 до 23 м. Заборонити власникам та уповноваженим ними особам використання та розпорядження вказаними предметами.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Синельниківського ВП ГУПН в Дніпропетровській області ОСОБА_3 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі в 5-тиденний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1