Справа № 212/2213/20
У Х В А Л А

08 квітня 2020 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002609 від 11.09.2018 року, яке подане представником ТОВ «Торговий Дім Кривбассрудзбут» ОСОБА_2 , -
встановив:
08 квітня 2020 року до слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло клопотання, яке подане представником ТОВ «Торговий Дім Кривбассрудзбут» ОСОБА_2 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002609 від 11.09.2018 року, який накладений відповідно до ухвали слідчого судді від 17.04.2019 року на лебідки ЛПМ 10/800-3 шт., лебідку ЛПЕ 10/800 1 шт., лебідки ЛПЕ 5/1000 3 шт.
Дослідивши матеріали клопотання, доходжу висновку про необхідність повернення вищезазначеного клопотання, виходячи з наступного.
Згідно з частиною 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Відповідно до частини 4 статті 64-2 КПК України представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути: особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо власником майна, щодо якого здійснюється арешт, є юридична особа.
Частиною 5 статті 64-2 КПК України визначено, що повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:
1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні;
2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;
3) довіреністю - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є працівник юридичної особи, яка є власником майна, щодо якого здійснюється процедура спеціальної конфіскації.
Як вбачається з клопотання про скасування арешту майна, таке клопотання подано представником ТОВ «Торговий Дім Кривбассрудзбут» ОСОБА_2 .
Разом із тим, документи, що підтверджують його повноваження звертатися до суду в інтересах товариства, що передбачені статтею 64-2 КПК України, до клопотання не додані.
Крім того, у матеріалах клопотання відсутні відомості про особу, за клопотанням якої було накладено арешт на майно, та яку необхідно повідомити про час та місце розгляду справи.
Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Враховуючи, що до клопотання про скасування арешту майна не долучені копії документів, які підтверджують, що ОСОБА_2 , яким подано клопотання, є працівником ТОВ «Торговий Дім Кривбассрудзбут», а також те, що зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання до розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, подане клопотання необхідно повернути заявнику.
Керуючись ст. ст. 9, 64-2, 174 КПК України, слідчий суддя, -
постановив:
Клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002609 від 11.09.2018 року, яке подане представником ТОВ «Торговий Дім Кривбассрудзбут» ОСОБА_2 , повернути заявнику.
Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права на повторне звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України, після усунення обставин, що стали підставою для його повернення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її складення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1