Справа №498/227/20
Провадження по справі №1-кс/498/62/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 квітня 2020 року смт. Велика Михайлівка Одеська область
Слідчий суддя Великомихайлівського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши внесене в кримінальному провадженні №0000067 від 11.04.2020 року заступника начальника СВ Великомихайлівського відділення поліції Роздільнянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області майором поліції ОСОБА_3 і погоджене прокурором ОСОБА_4 клопотання про арешт майна,-
ВСТАНОВИЛА:
13 квітня 2020 року заступник начальника СВ Великомихайлівського відділення поліції Роздільнянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області майор поліції ОСОБА_3 звернуласть до суду з клопотанням про арешт майна у зв`язку з тим, що 11.04.2020 року до чергової частини Великомихайлівського ВП Роздільнянського ВП ГУ НП в Одеській області надійшла письмова заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 про те, що в ніч з 10.04.2020 на 11.04.2020 по АДРЕСА_2 невідома особа шляхом вільного доступу незаконно заволоділа автомобілем марки «ВАЗ-21061», 1986 року випуску, білого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який перебував в фактичному його володінні.
За даним фактом 11.04.2020 року СВ Великомихайлівського ВП Роздільнянського ВП ГУ НП в Одеській області розпочато кримінальне провадження за №0000067 за ч. 1 ст. 289 КК України.

В період часу з 15:00 годин до 16:10 годин 11.04.2020 року під час проведення огляду місця події, а саме неподалік залізничного переїзду «Степанівський», розташованого на околиці с. Степанівка Роздільнянського району Одеської області було виявлено автомобіль марки «ВАЗ-21061» реєстраційний номер НОМЕР_1 , (номер кузова: НОМЕР_2 ), який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 належить ОСОБА_6 , мешканці с. Новосавицьке Великомихайлівського району Одеської області та який являється предметом вчинення кримінального правопорушення. Крім того, при огляді вищевказаного автомобіля, було встановлено, що на ньому збереглися сліди кримінального правопорушення, а саме сліди папілярних узорів пальців рук, які були вилучені, а саме: 6 слідів відбитку папілярних узорів пальців рук, які було перекопійовано на 4 відрізки липкої стрічки та поміщено до паперового конверту.

Слідчий повідомлена належним чином про час і місце розгляду клопотання, до судового засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, просили клопотання задовольнити.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що розгляд клопотання за відсутності слідчого, прокурора не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду та їх неприбуття відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України не є перешкодою для розгляду клопотання.

Розглянувши клопотання, матеріали додані до нього, вважаю, що клопотання має бути задоволено, виходячи з наступного.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальне провадження зареєстроване в ЄРДР за №0000067 від 11.04.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України.
Згідно вимог ч.1 ст. 170 КПК України вбачається, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно зі ст.173 ч.2 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Також, судом враховано, що необхідність арешту майна зумовлюється обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути знищено, втрачено або пошкоджено.
З огляду на вищезазначене, виникла необхідність накласти арешт та вилучити в розумінні п.1 ч.2 ст.167 КПК України знаряддя вчинення кримінального правопорушення та предмети, на яких збереглися сліди кримінального правопорушення, а саме: 6 слідів відбитку папілярних узорів пальців рук, які було перекопійовано на 4 відрізки липкої стрічки та поміщено до паперового конверту.

Таким чином, дослідивши матеріали поданого клопотання, приймаючи до уваги необхідність всебічного, повного і об`єктивного дослідження обставин кримінального провадження, вважаю, що доводи органу досудового розслідування про необхідність накладення арешту у вигляді заборони використання та розпорядження речами, зазначеними в клопотанні обґрунтовані і тому клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 175 КПК України, слідчий суддя-
УХВАЛИЛА:
Клопотання заступника начальника СВ Великомихайлівського відділення поліції Роздільнянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області майором поліції ОСОБА_3 і погоджене прокурором ОСОБА_4 клопотання про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт у вигляді заборони використання та розпорядження на наступне майно: 6 слідів відбитку папілярних узорів пальців рук, які було перекопійовано на 4 відрізки липкої стрічки та поміщено до паперового конверту, які були вилучені під час огляду автомобіля марки «ВАЗ-21061» реєстраційний номер НОМЕР_1 , (номер кузова: НОМЕР_2 ), який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 належить ОСОБА_6 , мешканці с. Новосавицьке Великомихайлівського району Одеської області.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1