Справа № 369/7483/20
Провадження №1-кс/369/1563/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.06.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участі прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000352 від 21.06.2020року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з даним клопотанням, мотивуючи його тим, що 21.06.2020 близько 00 год. 30 хв. (точного часу в ході досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_5 , перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_1 , тобто знаходячись у громадському місці, грубо порушуючи громадський порядок, із мотивів явної неповаги до суспільства, що виразилося в зневажливому ставленні до громадського порядку та існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, демонструючи байдуже ставлення до суспільних відносин, які забезпечують спокійний відпочинок громадян та дотримання правил поведінки в побуті, маючи на меті показати свою винятковість та розгнузданість самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи та людської гідності, діючи з особливою зухвалістю, безпричинно, використовуючи вогнепальну зброю, а саме, предмет схожий на рушницю марки «Escort» з маркуванням «PROOF TESTED 12GA 7673ch», який зберігав за місцем проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , з метою залякування умисно здійснив із нього два постріли в напрямку оточуючих.

У вчиненні вказаних кримінальних правопорушень обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, уродженець м. Київ, освіта вища, маючий на утриманні малолітню дитину, працюючий на посаді директора в ТОВ «Інтерсіч», зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимий.

21.06.2020 року ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення даного злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом реєстрації кримінального правопорушення від 21.06.2020, протоколом огляду місця події від 21.06.2020, протоколами допиту свідків, протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України та іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який відповідно до ст. 12 КК України, за ступенем тяжкості є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років.

В ході досудового розслідування кримінального провадження задля об`єктивного його розслідування у розумні строки, виникла необхідність в обранні підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, та які вказують що підозрюваний може:

-переховатись від органу досудового розслідування та/або суду;

-незаконно впливати на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні;

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що підозрюваний, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, який за ступенем тяжкості є тяжким злочином, та покарання за який становить до 7 років позбавлення волі, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду, (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Beccievv. Moldova (Бекчиев проти Молдови)).

Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик залишення ним місця проживання в будь-який час задля уникнення кримінальної відповідальності.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_5 може впливати на свідків, інших осіб у кримінальному провадженні. Даний ризик обґрунтовується тим, що наразі існує ризик того, що підозрюваний, маючи реальну можливість пересуватись та знаючи про фактичне місце проживання потерпілого у провадженні може незаконно впливати на нього, змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань.

Таким чином, під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 у разі застосування до нього запобіжного заходу, який дає реальну можливість вільного пересування, може переховатись від органу досудового розслідування та/або суду; впливати на потерпілих, свідків у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи все вищезазначене, ОСОБА_5 необхідно обрати запобіжний захід, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків, а саме цілодобовий домашній арешт.

Лише обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, в тому числі вчинення підозрюваним нового кримінального правопорушення.

Тому, слідчий просив застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Київ, освіта вища, маючого на утриманні малолітню дитину, працюючого на посаді директора в ТОВ «Інтерсіч», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.
Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. наступного дня.

Покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

?Прибувати до слідчого Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області чи іншої визначеної в порядку чинного законодавства України службової особи за їх викликом;

?Не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

?Утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задоволити в повному обсязі.

Підозрюваний та захисник не заперечували, щодо задоволення клопотання слідчого.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку осіб які брали участь у розгляді справи, суд приходить до висновку що клопотання не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, вирішуючи питання стосовно клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього, враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно яких обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, при цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

В своєму клопотанні слідчий, а також прокурор в судовому засіданні довели що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

З урахуванням тяжкості кримінального правопорушення в якому підозрюється ОСОБА_5 , з метою запобігання ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1ст.177 КПК України буде достатнім застосування щодо підозрюваної запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, з покладенням на неї обовязків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, визначивши строк дії ухвали в межах строку досудового розслідування, оскільки саме такий запобіжний захід забезпечить досягнення мети застосування запобіжних заходів.
Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 179, 181, 194 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000352 від 21.06.2020року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 задоволити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Київ, освіта вища, маючого на утриманні малолітню дитину, працюючого на посаді директора в ТОВ «Інтерсіч», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 в період доби з 22.00 год. вечора по 07.00 год. ранку наступного дня, в межах строків досудового розслідування, а саме до 19.08.2020 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього;

- перебувати за місцем проживання, а саме: АДРЕСА_1 в період доби з 22 години 00 хвилин вечора по 07 годину 00 хвилин ранку наступного дня та не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього, про зміну свого місця проживання.

- утримуватись від спілкування зі свідками.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Києво-Святошинський ВП ГУНП в Київській області.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1