Ухвала

Іменем України

Справа № 712/2390/20
Провадження №1- кс/712/1172/20

23 березня 2020 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про здійснення тимчасового доступу до речей і документів у кримінальному провадженні № 0005941 від 29 жовтня 2019 року за ч.1 ст. 358 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До суду звернулася слідчий СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 з указаним клопотанням.

Клопотання мотивує тим, що за даними досудового розслідування 29.10.2019 до Черкаського відділу поліції ГУНГІ в Черкаській області звернулась представник ПП « ОСОБА_5 » ОСОБА_6 в інтересах підприємства, з приводу того, що 17.07.2019 року юрисконсульт ПП « ОСОБА_5 » ОСОБА_7 , будучи уповноваженою представляти інтереси ПП « ОСОБА_5 » вчинила підробку документів, а саме від імені директора ПП « ОСОБА_5 » ОСОБА_8 підписала заяву про звільнення свого батька ОСОБА_9 з посади охоронця ПП « ОСОБА_5 ».
За вказаним фактом Черкаським відділом поліції ГУНП в Черкаській області 29.10.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості під № 0005941, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.
Досудове розслідування здійснюється СВ Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.
Так, до Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області надійшло клопотання від директора ПП « ОСОБА_5 » ОСОБА_8 про призначення судово-почеркознавчої експертизи з якого вбачається, що про існування заяви про звільнення ПП « ОСОБА_5 » ОСОБА_9 з посади охоронця, ПП « ОСОБА_5 » дізналося після надходження засобами поштового зв`язку звернення ОСОБА_7 , як представника ОСОБА_9 , щодо скасування виданого підприємством наказу від 09.08.2019 №141/3 про звільнення ОСОБА_9 на підставі п. 4 ч. 1 ст. 40 КЗпП України (за прогули), оформлення звільнення останнього відповідно до поданої ним заяви про звільнення за власним бажанням на підставі ч. 3 ст. 38 КЗпП України, здійснення повного та правильного розрахунку зі ОСОБА_9 з врахуванням необгрунтованої затримки у здійсненні розрахунку та видачі трудової книжки, письмового повідомлення про нараховані суми при звільненні з роботи, надіслання належно оформленої трудової книжки на вказаною адресою, видачі довідки про роботу ОСОБА_9 на ПП « ОСОБА_5 » із зазначенням посади, часу роботи і розміру заробітної плати.
Виходячи зі змісту звернення ОСОБА_7 , ПП « ОСОБА_5 » почало з`ясовувати обставини дворазового отримання підприємством екземплярів заяв про звільнення: 09.07.2019 шляхом отримання начебто особисто ОСОБА_8 , 18.07.2019 шляхом отримання підприємством відправлення №409 безпосередньо у приміщенні поштового зв`язку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (ВПЗ НОМЕР_1 ), в т.ч.звернувшись 25.09.2019 до АТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за проведенням перевірки та письмовим повідомленням підприємства про особу, яка отримала адресоване юридичній особі відправлення з оголошеною цінністю та описом вкладення за накладною трек-номер 409.
При цьому, 02.10.2019 від Соснівського районного суду м. Черкаси надійшли матеріали справи за позовом ОСОБА_9 до ПП « ОСОБА_5 » про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, згідно з якими протиправність звільнення за прогули обґрунтована ігноруванням підприємством двічі отриманих від ОСОБА_9 заяв про звільнення: 09.07.2019 та 18.07.2019.
Для долучення до матеріалів кримінального провадження була надана копія нотаріально посвідченої заяви директора підприємства ОСОБА_8 від 08.11.2019, згідно якої він, серед іншого, заперечив, що в підтвердження отримання заяви про звільнення розписався на екземплярі чи копії такої заяви ОСОБА_9 і, тим більше, завірив його (її) печаткою підприємства чи надав розпорядження накласти на його підпис печатку. Окрім цього, наголосив, що станом на 09.07.2019 відбиток печатки підприємства не міг виглядати так, як на начебто підписаній та завіреній ним заяві. Додав докази зображення свого підпису та відбитків печатки підприємства, зазначивши про можливість невідкладного надання оригіналів цих документів для огляду та порівняння.
Окрім цього, у відповідь на запити ПП « ОСОБА_5 », в т.ч. з використанням адвокатських запитів, АТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » листом від 05.11.2019 №1853-11- 201 -В/1/11-010-В повідомило:«18.07.2019 вказане відправлення вручене уповноваженій особі на отримання пошти ПП « ОСОБА_5 » на підставі довіреності, але ідентифікувати прізвище уповноваженої особи, яка отримала це відправлення немає можливості, так як при одержанні відправлення був вчинений тільки підпис. Оператором ВПЗ 18001 Черкаси не було перевірено зазначення підпису одержувачем, чим було допущене порушення правил надання послуг поштового зв`язку». Однак, адвокату ПП « ОСОБА_5 » ОСОБА_6 був пред`явлений оригінал накладної за №409 та дозволено зробити з нього фотокопію. ПП « ОСОБА_5 » вважає, що наявний у цій накладній підпис належить ОСОБА_7 , на підтвердження чого додає копії документів - носіїв вільних зразків її підпису, їх оригінали для огляду та порівняння будуть надані невідкладно. Також відділення поштового зв`язку повідомило адвокату ПП « ОСОБА_5 » коло осіб, яким могло видати 18.07.2019 кореспонденцію. Цими особами є ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , а також, виходячи з наявної у відділення поштового зв`язку довіреності - ОСОБА_7 (фотокопія також зроблена адвокатом та додається до клопотання).
ОСОБА_10 та ОСОБА_11 дійсно уповноважені ПП « ОСОБА_5 » отримувати кореспонденцію, яка надходить на ім`я підприємства, шляхом направлення 20.02.2019 директору АТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ОСОБА_12 листів-доручень за номерами 85 та 86 з їх персональними даними для ідентифікації. Однак зазначені особи заперечують отримання ними 18.07.2019 у відділеннях поштового зв`язку відправлень, адресованих ПП « ОСОБА_5 », про що ними складені заяви, посвідчені нотаріусом 18.11.2019.
Для вирішення питання про належність підпису у заяві про звільнення від 08.07.2019 ОСОБА_8 , а також належності підпису у оригіналі накладної за №409 ОСОБА_7 , необхідні спеціальні знання у сфері почеркознавства, іншій, ніж право, і ці обставини можуть бути встановлені шляхом призначення у кримінальному провадженні почеркознавчої експертизи.
Оскільки відповідно до пп. 1.1 п. 1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Мінюсту України від 26.12.2012 №1950/5, для проведення почеркознавчих досліджень рукописних підписів надаються оригінали документів, ПП « ОСОБА_5 » вважає, що є необхідним витребування у порядку, встановленому кримінальним процесуальним законодавством, у ОСОБА_9 та/або ОСОБА_7 , як його представника у судовій справі №712/12889/19 (провадження 2/712/2664/19), заяви про звільнення ОСОБА_9 від 08.07.2019, яка містить оригінали підпису директора ПП « ОСОБА_5 » ОСОБА_8 та відбитку печатки підприємства, а також у ВПЗ 18001 Черкаси: оригіналу накладної №409, що містить підпис особи, яка 18.07.2019 отримала від імені ПП « ОСОБА_5 » зазначене відправлення, та оригіналу довіреності від 24.07.2018, виданої ПГІ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » повіреному - ОСОБА_7 (для долучення до матеріалів кримінального провадження у якості доказу надання ОСОБА_7 цієї довіреності з метою підтвердження своїх повноважень при отриманні відправлення №409).
28.02.2020 до Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області надійшла заява від директора ПП « ОСОБА_5 » ОСОБА_13 щодо долучення до матеріалів кримінального провадження диску із звукозаписом судового засідання в якості доказу місцезнаходження оригіналу спірної заяви. Так, під час засідання 24.02.2020 у справі №712/12889/19 за позовом ОСОБА_9 до ПП « ОСОБА_5 » про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, представник позивача ОСОБА_7 у відповідь на пряме питання представника ПП « ОСОБА_5 » ОСОБА_14 про місцезнаходження оригіналу спірної заяви повідомила, що він перебуває саме у неї.
Слідчий у клопотанні зазначає, що на даний час для з`ясування всіх обставин справи необхідним є призначення судової почеркознавчої експертизи, на вирішення якої слід винести питання про з`ясування, яка саме особа виконала підпис від імені директора ПП « ОСОБА_5 » про отримання заяви про звільнення за власним бажанням у зв`язку із систематичним порушенням ПП « ОСОБА_5 » як роботодавцем прав робітника ОСОБА_9 .
В зв`язку з чим, просить надати тимчасовий доступ з можливістю подальшого вилучення в ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 оригіналу заяви про звільнення за власним бажанням від імені ОСОБА_9 від 08.07.2019 з посади охоронця ПП « ОСОБА_5 », яка містить оригінали підпису від імені директора ПП « ОСОБА_5 » ОСОБА_8 та відбиток печатки ПП « ОСОБА_5 ».
У судове засідання слідчий не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі. Заявлені вимоги підтримала у повному обсязі.

Особа, у володінні якої знаходяться речі чи документи, доступ до яких є предметом клопотання, повідомлена про розгляд клопотання та в судове засідання не з`явилась.
Згідно із ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).
Відповідно до ч. 2 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи:
1) перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи;
2) самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні;
3) не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.
Відповідно до ч. 2 ст. 93 КПК України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревіізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.
Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний встановити, що без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні, неможливо.
Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Доведення слідчим наявності достаніх підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється шляхом надання слідчому судді доказів обставин, на які вони посилаються у клопотанні, тобто доведення існування обгрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою застосування цих заходів, навності в них потреби досудового розслідування в їх застосуванні та можливості виконання завдання досудового розслідування лише за умови їх застосування та що іншим шляхом їх отримати неможливо.
Відповідно до ч. 1 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.
Звертаючись до слідчого судді із клопотанням про надання дозволу на тимчасовий доступ, слідчий фактично ставить питання про проникнення до приватного житла ОСОБА_7 , яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , що розглядається в порядку статті 234 КПК України.
З цього приводу слід зазначити, що відповідно до вимог ст.233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.
Враховуючи те, що вказане клопотання розглядається в порядку, передбаченому цим Кодексом для розгляду клопотань про тимчасовий доступ до речей і документів, то подане клопотання є необґрунтованим, а відтак у його задоволенні необхідно відмовити.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 159-165, 309, 369-372, 395 КПК України,-

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про здійснення тимчасового доступу до речей і документів у кримінальному провадженні № 0005941 від 29 жовтня 2019 року за ч.1 ст. 358 КК України відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1