Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.12.2019 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0002957, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.07.2018 р., за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -
УС Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_7 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання обґрунтовується тим, що 30 липня 2018 року, близько 21 год. 30 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проходячи на Контрактовій площі в м. Києві, звернув увагу на раніше незнайомого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який в руках тримав гаманець з грошима. В цей момент, у ОСОБА_5 , виник намір на повторне відкрите викрадення чужого майна.
Реалізуючи свій злочинний намір, діючи повторно, умисно, з корисливих спонукань, ОСОБА_5 , підбіг до ОСОБА_8 ззаду та вирвав в нього з рук гаманець, в якому знаходились грошові кошти в сумі 500 доларів США, що станом на 30.07.2018 згідно курсу НБУ становить 13 377 гривень 60 копійок, та 8000 гривень.
Внаслідок вчинення даного кримінального правопорушення, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спричинив матеріальну шкоду на суму 21377 грн. 60коп.
Органом досудового розслідування 31.07.2018 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченому ч.2 ст. 186 КК України.
Орган досудового слідства вважає, що з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання процесуальних рішень у справі, необхідно застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладені на нього процесуальні обов`язки, а також не зможуть запобігти спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Так, 07.05.2019 р. суддею Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_9 відмовлено у затвердженні угоди між прокурором та підозрюваним та кримінальне провадження повернуте для продовження досудового розслідування, в зв`язку з тим, що підозрюваний ОСОБА_5 не з`являвся у судові засідання.
На той факт, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення вказує те, що ОСОБА_5 не працює та не має постійного джерела доходу. Крім цього, ОСОБА_5 раніше судимий за умисні корисливі злочини (за ч. 1 ст. 186 КК України засуджений до 240 годин виправних робіт), належних висновків не зробив та повторно вчинив умисний корисливий злочин, що свідчить про не бажання останнього ставати на шлях виправлення та схильність до вчинення корисливих злочинів.Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду.
З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим, слідчий звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.
У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник підозрюваного в судовому засіданні щодо клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, просив застосувати більш мякий запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Підозрюваний у судовому засіданні підтримав заперечення свого захисника.
Заслухавши слідчого, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання у зв`язку з наступним.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній зазначив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.
Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Слідчий суддя встановив, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, які були долучені до матеріалів клопотання.
При цьому, посилання слідчого на те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового слідства та/або суду так як він зареєстрований в іншій області та підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 6 років позбавлення волі, не є підставою для обрання запобіжного заходу відносно особи у вигляді тримання під вартою.
У той же час, слідчий суддя вважає недоведеним матеріалами клопотання припущення слідчого, що підозрюваний може вчинювати незаконний вплив на потерпілого або перешкоджати проведенню досудового розслідування, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаного слідчому судді не надано, а відтак, такі твердження є лише припущеннями.
На переконання слідчого судді, слідчим в суді не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання існуючих ризиків і існує необхідність застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Об`єктивні дані про наявність таких обставин в матеріалах клопотання відсутні.
Таким чином, слідчим суддею встановлено, що відсутні підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому існує обставина, передбачена п.1,2 ч.1 ст.194 КПК України, з метою забезпечення виконання процесуальних обов`язків, існують підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки особи, та покладення на підозрюваного певних обов`язків відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ Подільського УП ГУ НП ОСОБА_6 , прокурора та до суду, для проведення процесуальних дій. Про такий висновок слідчий суддя приходить виходячи з підозри та даних про особу ОСОБА_5 .
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 202 КПК України, слідчий суддя,-,
У Х В А Л И В
Клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0002957, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.07.2018 р., за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без задоволення;
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки: прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; повністю утриматись від спілкування з особами, анкетні дані яких зазначені в поданому до суду клопотанні про застосування запобіжного заходу з додатками, за виключенням сторони обвинувачення та захисту;
Строк виконання покладених обов`язків рахувати 60 діб з дня постановлення ухвали;
Ухвала слідчого судді діє до 08 год. 00 хв. 13 лютого 2020 року, але не довше ніж строк досудового розслідування за даним кримінальним провадженням та підлягає негайному виконанню після її проголошення;
Обов`язки покладаються на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк дії ухвали;
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 ;
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, представники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення;

Слідчий суддя ОСОБА_1