16.01.2020
Справа № 642/195/20
Провадження № 1-кс/642/88/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2020 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором, винесене в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000127 від 14 січня 2020 року, розпочатого за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, про арешт майна, -

встановив:

До Ленінського районного суду м. Харкова звернулась слідчий Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 із клопотанням про накладення арешту на майно, вказуючи, що в провадженні СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000127 від 14 січня 2020 року, розпочатого за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Так, слідчий в клопотанні зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що 04 січня 2020 року, приблизно о 13 години 00 хвилин, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись біля кафе «Mexico House» розташованого а адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, 62, маючи умисел на відкрите викрадення чужого майна з метою особистого збагачення, з корисливих спонукань підійшов до малознайомого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наніс не менш двох ударів по голові руками, від яких потерпілий ОСОБА_5 втратив рівновагу. Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_4 , продовжував наносити удари ногами по голові і тулубу потерпілому ОСОБА_5 та діючи умисно, з корисливих мотивів, розуміючи що за його діями спостерігає потерпілий ОСОБА_5 відкрито заволодів мобільним телефоном ТМ «Xiomi Red mi 7» вартістю 2900 гривень, гаманець, вартістю 380 гривень, в якому знаходились грошові кошти в сумі 100 гривень.

Після чого ОСОБА_6 з викраденим майном з місця вчинення злочину втік та розпорядився ним на власний розсуд, спричинивши потерпілому ОСОБА_5 матеріальну шкоду на загальну суму 3 380 гривень.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 4 ст. 214 КПК України відомості за фактом спричинення тілесних ушкоджень були внесені слідчим СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000127 від 14.01.2020, за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

14.10.2019 року в період часу з 18:40 до 19:00 проведений огляд місця події за адресою: м. Харків пл.. Привокзальна, 1. В ході огляду місця події виявлено та вилучено наступне майно: мобільний телефон Xiaomi Red Mi 7 чорного кольору.

Враховуючи той факт, що мобільний телефон Xiaomi Red Mi 7 чорного кольору, вилучений при огляді місця події має доказове значення, а саме є предметом вчинення кримінального правопорушення.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що вищевказане майно має доказове значення у кримінальному провадженні, з метою притягнення винних до кримінальної відповідальності та визнання належними доказами речей, виявлених та вилучених в ході огляду місця події, необхідно накласти арешт на вилучені в ході проведення огляду місця події речі. Крім того, незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаного предмету, який є важливим речовим доказом по кримінальному провадженню, що може перешкодити встановленню істини по справі.

Слідчий в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд без її участі, клопотання підтримала, просила задовольнити, посилаючись на викладені в ньому обставини.

Власник майна ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд клопотання без його участі, проти задоволення не заперечує.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, вважає його обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з наданих матеріалів, в провадженні СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000127 від 14 січня 2020 року, розпочате за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

В ході проведення огляду місця події від 21.07.2019 за адресою: м. Харків, пл. Привокзальна, 1, виявлено та вилучено наступне майно: Xiaomi Red Mi 7 чорного кольору.

Постановою слідчого вказані речі були визнані речовими доказами.

Відповідно до ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим доведено, що зазначене вище вилучене майно, має суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, тому повернення вищевказаних речей може призвести до їх знищення, втрати, пошкодження або інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, з метою встановлення всіх обставин кримінального правопорушення.

Враховуючи те, що слідчим надано достатньо доказів, що вказані речі мають доказове значення для даного кримінального провадження, а також під час досудового розслідування може виникнути необхідність у проведенні судових експертиз і незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання на накладення арешту на вказані вилучені речі.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 171-173 КПК України, слідчий суддя
ухвалив:

Клопотання слідчого Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про накладення арешту задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме на мобільний телефон Xiaomi Red Mi 7 чорного кольору, виявлений та вилучений в ході огляду місця події 14.07.2020 року за адресою: м. Харків, пл. Привокзальна 1 та визнанний речовим доказом.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1