Справа № 991/278/20
Провадження1-кс/991/278/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2020 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

скаржника ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України (НАБУ) ОСОБА_4 , що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

ВСТАНОВИЛА
До слідчої судді Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України (НАБУ) ОСОБА_4 , (далі скаржник), на бездіяльність , що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Обґрунтування скарги
Бездіяльність, на думку скаржника, полягає в невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 04.01.2020 за № 3714/04 про вчинення кримінальних правопорушень ОСОБА_5 передбачених ч.2 ст. 364, ч.2 ст. 368, ч.2 ст.366, ч.3 ст.157, ч.1 ст.396, ч.2 ст.256, ч.1 ст.111, ст.170, ч.2 ст.15, ч.5 ст.27 КК України.

В обґрунтування скарги скаржник зазначив, що 08.01.2020 року через приймальню ГПД Національного антикорупційного бюро України він подав на ім`я керівника ГПД НАБУ ОСОБА_4 заяву за вих.№ 314/04 від 04.01.2020 про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 .

Проте, станом на час подання скарги до суду відомості до ЄРДР за його заявою не були внесені.

Доводи сторін
У судовому засіданні скаржник підтримав вимоги скарги, попросив задовольнити.

Детектив в судове засідання не з`явився, надав письмові заперечення в яких просив , крім іншого, скаргу розглянути без представника НАБУ. В запереченнях вказав, що відповідно до ч.5 статті 216 КПК України Детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування злочинів, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-1, 368, 368-2, 369, 369-2, 410 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України. Суть пояснень в тому, що в заяві ОСОБА_3 не наведено об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення кримінальних корупційних правопорушень, віднесених до підслідності детективів НАБУ. Крім того, листом від 11.01.2020 за № 11-1988/1059 вказану заяву ОСОБА_3 скеровано для розгляду відповідно до компетенції Головного управління Національної поліції у м. Києві, про що заявника повідомлено та надано відповідне роз`яснення листом. Таким чином, як зазначено в запереченні, бездільність з боку службових осіб НАБУ, що може бути оскаржена до слідчого судді в порядку, передбаченому статтею 330 КПК України- відсутні. Просили відмовити в задоволенні.

Відповідно до вимог статті 306 КПК України не явка детектива в судове засідання не перешкоджає розгляду скарги.

Мотивація суду
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доводи учасників процесу, слідча суддя дійшла до таких висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у тому числі у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного Реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальні правопорушення.

Скаржник наводить аргументи щодо, зокрема, бездіяльності керівника ГПД ОСОБА_4 .

Кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності….слідчого в порядку, передбаченому КПК України (ч. 1 ст. 24 КПК України).

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 08.01.2020. через приймальню НАБУ подав заяву від 04.01.2020 №3714/04 в якій просив внести відомості до ЄРДР про вчинене кримінальне правопорушення головою дільничної виборчої комісії ОСОБА_5 за правовою кваліфікацією ч.2 ст. 364, ч. 2 ст. 368, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 157, ч. 1 ст. 396, ч. 2 ст.256, ч. 1 ст.111, ст. 170, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 27 КК України.

У цій заяві ОСОБА_3 стверджує, що головою дільничної виборчої комісії №800872 в одномандатному виборчому окрузі № 222 ОСОБА_5 прийнято його скаргу як кандидата в народні депутати, проте останній відмовився її розглядати, а також не складено акти допущених порушень під час виборів у липні 2019 року, чим суттєво обмежено права ОСОБА_3 , як кандидата у народні депутати України.

Листом НАБУ від 11.01.2020 №11-188/1059 ОСОБА_3 повідомлено про те, що НАБУ розглянуло його заяву № 3714/04 від 04.01.2020 щодо можливих протиправних дій голови дільничної виборчої комісії №800872 в одномандатному виборчому окрузі № 222 ОСОБА_5 , за результатами розгляду якої встановлено, що у заяві не викладено об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення кримінальних корупційних правопорушень, підслідних детективам Національного антикорупційного бюро України, тому заява скерована відповідно до компетенції до Головного управління Національної поліції у м. Києві, про що заявника повідомлено.

Прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань( ч. 1 ст. 214 КПК України ).

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до ч.5 ст. 216 КПК України детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування злочинів, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-1, 368, 368-2, 369, 369-2, 410 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з таких умов:

1) злочин вчинено:Президентом України, повноваження якого припинено, народним депутатом України, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, членом Ради Національного банку України, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України; державним службовцем, посада якого належить до категорії "А"; депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом обласної ради, міської ради міст Києва та Севастополя, посадовою особою місцевого самоврядування, посаду якої віднесено до першої та другої категорій посад; суддею (крім суддів Вищого антикорупційного суду), суддею Конституційного Суду України, присяжним (під час виконання ним обов`язків у суді), Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої ради правосуддя, Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1-4, 5-11 частини першої статті 15 Закону України "Про прокуратуру"; особою вищого начальницького складу державної кримінально-виконавчої служби, органів та підрозділів цивільного захисту, вищого складу Національної поліції, посадовою особою митної служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової та митної справи III рангу і вище, посадовою особою органів державної податкової служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової та митної справи III рангу і вище; військовослужбовцем вищого офіцерського складу Збройних Сил України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Національної гвардії України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України; керівником суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків;

2) розмір предмета злочину або завданої ним шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення злочину (якщо злочин вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків);

3) злочин, передбачений статтею 369, частиною першою статті 369-2 Кримінального кодексу України, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 Кримінального кодексу України або у пункті 1 цієї частини.

У вищенаведеному вичерпному переліку суб`єктів злочинів відсутній такий суб`єкт як голова дільничної виборчої комісії, саме тому кримінальні правопорушення, які вчиняються цією посадовою особою не підслідні НАБУ.

Доводи ОСОБА_3 про вчинення головою дільничної виборчої комісії № 800886 в одномандатному виборчому окрузі № 222 ОСОБА_5 злочинів, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 368, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 157, ч. 1 ст. 396, ч. 2 ст. 256, ч. 3 ст. 111, ст. 170 ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 27 КК України, не містять жодних об`єктивних даних, які б вказували на наявність у діях ОСОБА_5 ознак складу корупційних злочинів.

У заяві ОСОБА_3 посилається на те, що голова дільничної виборчої комісії відмовився складати акт про порушення на дільниці під час голосування з позачергових виборів народних депутатів 21 липня 2019 року, однак відповідно до вимог Закону України «Про вибори народних депутатів України» акт про виявлене порушення цього закону може бути складений офіційним спостерігачем, кандидатом у депутати та його уповноваженою особою.

Порядок оскарження дій, бездіяльності суб`єктів виборчого процесу, виборчих комісій встановлений розділом ХІІІ Закону України «Про вибори народних депутатів України».

Таким чином, слідча суддя дійшла висновку, що заява ОСОБА_3 про кримінальні правопорушення не містить достатніх та конкретних даних, які б вказували на наявність у діях голови дільничної виборчої комісії № 800886 в одномандатному виборчому окрузі № 222 ОСОБА_5 ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 368, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 157, ч. 1 ст. 396, ч. 2 ст. 256, ч. 3 ст. 111, ст. 170 ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 27 КК України, або відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, підстави для задоволення скарги відсутні.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 216, 303, 304, 306, 307 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 , на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 04.01.2020 за № 3714/04 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідча суддяОСОБА_1