20.05.2020 Справа № 756/5848/20
№ 756/5848/20
№ 1-кс/756/1106/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2020 року, слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0003164, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 травня 2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України,
В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 звернувся до слідчого суді з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме 18 комп`ютерних системних блоків та 18 моніторів, які було вилучено під час огляду 16.05.2020 з приміщення ігрового залу, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування клопотання слідчий вказує на те, що 17 травня 2020 року до ЄРДР було внесено відомості за № 0003164 з посиланням на те, що невстановлена особа у нежитловому приміщенні, що за адресою: АДРЕСА_1 в порушення вимог Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні», здійснювала господарську діяльність у сфері грального бізнесу.
Крім того, як указано в клопотанні, під час проведення першочергових слідчих дій, а саме огляду місця події, що мав місце з 18 год. 00 хв. по 19 год. 50 хв. 16 травня 2020 року у приміщенні ігрового залу, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та, у подальшому, вилучено комп`ютерну техніку, а саме: 18 комп`ютерних системних блоків та 18 моніторів.
З метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального провадження та проведення комп`ютерно-технічної експертизи, слідчий за погодженням з прокурором просять накласти арешт на 18 комп`ютерних системних блоків та 18 моніторів, які було вилучено під час огляду 16.05.2020 з приміщення ігрового залу, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
У судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, про час та місце проведення якого повідомлялися належним чином. Разом з цим, слідчий разом з клопотання про накладення арешту на майно подав заяву про розгляд вказаного клопотання у його відсутність, клопотання підтримує та просить задовольнити. Прокурор ОСОБА_4 подала через канцелярію суду заяву, у якій підтримала подане клопотання та просила його задовольнити.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя встановив наступне.
Згідно витягу із Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0003164 від 17.05.2020 о 16 год. 49 хв. було внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, з посиланням на те, що ОСОБА_5 звернулася заявою про вчинення кримінального правопорушення, а саме щодо зайняття гральним бізнесом за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно із ч. 2 ст. 173 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Проте, слідчим суддею встановлено, що вилучені в ході огляду 16 травня 2020 року речі не можуть бути використані у кримінальному провадженні як докази, оскільки вони здобуті із порушенням ст. 87 КПК України, тобто отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також з порушенням вимог кримінального процесуального законодавства.
Зокрема, як убачається із копії протоколу огляду від 16 травня 2020 року в нежитловому приміщенні, що за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 18 год. до 19 год. 50 хв., було проведено огляд та вилучено майно, на яке слідчий просить накласти арешт, однак, вказаний огляд було проведено без участі власника (користувача) даного приміщення.
Відповідно до ч. 1 ст. 233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.
При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що ч. 1 ст. 233 КПК України передбачає умови лише для проникнення до житла чи іншого володіння особи, а не для проведення огляду чи обшуку в них.
Згідно із ч. 3 ст. 233 КПК України цієї ж статті слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді.
Згідно з приписами частини другої статті 234 КПК України обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді.
Відповідно до вимог частини першої статті 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.
Частиною другою зазначеної статті 237 КПК України передбачено, що огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
Крім того, слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 20 травня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 , про надання дозволу на проведення огляду у кримінальному провадженні № 0003164, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 травня 2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, з посиланням на те, що слідчий та прокурор не вказали, які самебули підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді.

Таким чином, фактично слідчим було проведено безпідставний огляд приміщення.
Отже, на думку слідчого судді, з долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження вбачається, що слідчий ОСОБА_6 проник до приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , з порушенням вимог норм частини першої статті 233 КПК України.
Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 215 КПК України здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Огляд місця події у невідкладних випадках може бути проведений до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що здійснюється негайно після завершення огляду.
Відтак отримані внаслідок такої слідчої дії докази не можуть бути визнані допустимими, оскільки вони отримані внаслідок істотного порушення вимог кримінального процесуального законодавства.
Крім того, в порушення вимог п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України слідчий не зазначив у клопотанні документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Враховуючи все вищевикладене, у задоволенні клопотання слідчого необхідно відмовити.
На підставі викладеного, керуючись статтями 98, 233, 234, 237, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0003164, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 травня 2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України відмовити.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Слідчий суддя ОСОБА_1