Провадження № 1-кс/643/8371/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 грудня 2019 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова

ОСОБА_1 , вивчивши клопотання прокурора прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000149 від 27.02.2019 за ч. 2 ст. 364 КК України,

встановив:

До Московського районного суду м. Харкова 27.12.2019 року надійшло клопотання про накладення арешту на майно у кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000149 від 27.02.2019 за ч. 2 ст. 364 КК України.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання слідчого приходить висновку про необхідність повернення даного клопотання прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.

У межах розслідування вказаного кримінального правопорушення прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене 24.12.2019 року під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1

Відповідно до вимог ч. 2ст. 171 КПК України,у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, тощо.

При цьому, з клопотання прокурора про арешт майна та доданих до нього документів не зрозуміло, який вид арешту майна (у вигляді заборони або обмеження права на відчуження, розпорядження та/або користування майном) слідчий просить застосувати в даному випадку.

Окрім цього не визначено місце зберігання тимчасово вилученого майна, на яке прокурор планує накласти арешт.

Так, в разі задоволення слідчим суддею клопотання прокурора про накладення арешту на вказане майно, слідчий суддя, в порушення вимог абз. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, позбавлений можливості визначити місце зберігання, оскільки в клопотанні прокурора відсутні дані щодо можливого місця зберігання вказаного майна.
Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення по справі.

Окрім того, після проведення вказаного обшуку 24.12.2019, прокурор, на виконання вимог абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, повинен був звернутися до суду протягом 48 годин після вилучення майна, тобто до 09.30 год. 26.12.2019, інакше майно має бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.

Натомість, згідно наданих даних, клопотанням про арешт майна надійшло до суду 27.12.2019, тобто, з пропуском визначеного строку.

Згідно ч. 1, ч. 3 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

В резолютивній частині клопотання про арешт майна сторона обвинувачення просить, у разі, якщо суд вважає строки подачі клопотання про арешт тимчасово вилученого майна пропущеними, поновити зазначений строк.

Однак, самого клопотання про поновлення строку до клопотання про арешт майна не залучено. Клопотання ж про арешт майна не містить обґрунтування щодо строків звернення з клопотанням про арешт майна до суду, чи вважає сторона обвинувачення цей строк пропущеним, якщо так, з яких причин, та що вони є поважними в розумінні положень ст. 117 КПК України. Прокурор не наводить в клопотанні причини, з яких слідчий суддя має дійти висновку про те, чи є підстави для поновлення строку на звернення до суду із вказаним клопотанням про арешт майна та чи вважає він цей строк пропущеним.

Натомість, в ч. 3 ст. 117 КПК України прямо передбачено можливість поновлення процесуального строку саме за клопотанням заінтересованої особи.

Більш того, підпис прокурора в клопотанні про арешт майна не скріплено гербовою печаткою прокуратури Харківської області, що не узгоджується з вимогами закону .

Відповідно до ч. 3ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків у строк 72 години.

На підставі викладеного і керуючись ст.170-172,309,372 КПК України, слідчий суддя,-

ухвалив:
Клопотання про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000149 від 27.02.2019 за ч. 2 ст. 364 КК України - повернути прокурору прокуратури Харківської області ОСОБА_2 для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1