Справа № 761/1915/20
Провадження № 1-кс/761/1723/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 вивчивши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25 червня 2019 року, у кримінальному провадженні № 0000697 від 07 червня 2019 року,

ВСТАНОВИЛА:
В провадження Шевченківського районного суду м. Києва 20.01.2020 року надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25 червня 2019 року, у кримінальному провадженні № 0000697 від 07 червня 2019 року.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 прийшов до наступного висновку.

Частиною 1 статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю чи частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Так, зі змісту клопотання убачається, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25 червня 2019 року, у кримінальному провадженні № 0000697 від 07 червня 2019 року, накладено арешт на майно, яке виявлено та вилучене за місцем проживання ОСОБА_3 .

При цьому, в клопотанні порушено питання про скасування зазначеного арешту майна.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться в п. 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Отже, клопотання власника майна чи його представника про скасування арешту, накладеного під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, підлягає розгляду тим самим судом, яким такий арешт накладено.

Аналогічна правова позиція щодо застосування положень статті 174 КПК України наведена у постанові Великої палати Верховного суду від 23.05.2018 у справі №569/4374/16-ц та постанові Верховного суду від 07.03.2018 у справі 362/392/16-ц.

Таким чином, враховуючи наведене, клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25 червня 2019 року, у кримінальному провадженні № 0000697 від 07 червня 2019 року, підлягає розгляду слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва.

Одночасно слідчим суддею враховується, що матеріали клопотання не містять відомостей про звернення заявника із таким клопотанням до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у межах даного кримінального провадження та відмови у прийнятті такого клопотання до розгляду у вказаному суді, що давало б підстави для висновку про обмеження доступу до правосуддя.

Разом з тим, відповідно до п.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Як зазначено у пункті 1 частини 1 статті 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенство права.

Оскільки питання щодо можливості повернення клопотання про скасування арешту майна, яке не підлягає розгляду в цьому суді, не врегульовано положеннями КПК України, слідчий суддя вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч.2 ст.304 КПК України.

Так, відповідно до п.2 ч.2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

З огляду на наведене, клопотання слід повернути особі, що її подала, для звернення до належного суду.

Керуючись ст. ст.7, 9, 174, 304, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И Л А :
Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25 червня 2019 року, у кримінальному провадженні № 0000697 від 07 червня 2019 року повернути особі, яка його подала.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1