Справа № 761/5341/20
Провадження № 1-кс/761/3649/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.01.2020 року у справі № 761/1690/20 (провадження №1-кс/761/1590/2020)в рамках кримінального провадження № 0000051, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,
в с т а н о в и в:
18.02.2020 року на розгляд слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.01.2020 року у справі № 761/1690/20 (провадження №1-кс/761/1590/2020) в рамках кримінального провадження № 0000051, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, в якому заявник просив суд скасувати арешт на: мобільний телефон Huawei коричневого кольору IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , грошові кошти у сумі 400 (чотириста) доларів США та блокнот з чорновими записами, де вказані грошові кошти знаходились.

Як на підставу звернення до суду з клопотанням заявник посилається на положення ст. 174 КПК України та обґрунтовує його тим, що в рамках кримінального провадження № 0000051, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.01.2020 року у справі № 761/1690/20 (провадження №1-кс/761/1590/2020) було накладено арешт на ноутбук чорного кольору Dell SN: 4, мобільний телефон ZTE Blade L8 чорного кольору IMEI1: НОМЕР_3 , IMEI2: НОМЕР_4 1 шт., Huawei коричневого кольору IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , грошові кошти у сумі 3056 (три тисячі п`ятдесят шість) доларів США. На думку заявника, у застосуванні зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба, оскільки з моменту його застосування пройшло достатньо часу для здійснення слідчими необхідних процесуальних дій. Заявник зазначає, що арештоване майно набуте ОСОБА_4 на законних підставах та не має, так само як і сама ОСОБА_4 , жодного відношення до кримінального провадження. Вказує на те, що на його переконання, слідчий звернувся з клопотанням про арешт майна з метою спонукати ОСОБА_4 на надання неправомірної вигоди.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

В судове засідання слідчий у кримінальному провадженні, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце його проведення, не з`явився та не повідомив слідчого суддю про причини неприбуття. Разом з цим, його відсутність у судовому засіданні не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення присутнього у судовому засіданні заявника, перевіривши матеріали справи за клопотанням про накладення арешту на майно, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, у судовому засіданні встановлено, що СУ ФР ОВПП ДФС здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000051, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.01.2020 року у справі № 761/1690/20 (провадження №1-кс/761/1590/2020) клопотання про арешт майна у рамках кримінального провадження № 0000051, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, було задоволено та накладено арешт, у тому числі на мобільний телефон Huawei коричневого кольору IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , грошові кошти у сумі 400 (чотириста) доларів США .

При цьому, як вбачається зі змісту вказаної ухвали, підставою для накладення арешту була наявність розумних підозр вважати, що арештоване майна відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, а саме є майном, щодо якого є наявність розумних підозр вважати, що воно могло зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, було отримано в наслідок його вчинення.

Враховуючи, що досудове розслідування даного кримінального провадження здійснюється з 23 квітня 2018 року, питання про арешт майна вирішено ухвалою слідчого судді від 21 січня 2020 року, беручи до уваги, те що слідчий, не зважаючи на неодноразові виклики, до суду не з`явився та не надав доказів того, що на момент розгляду клопотання про скасування арешту майна, поданого в порядку ст. 174 КПК України, будь-яким особам повідомлено про підозру у кримінальному провадженні, так само, як і доказів відповідності арештованого майна критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, що безумовно суперечить загальним засадам кримінального провадження, зокрема принципу розумності строків, та істотно порушує право власності ОСОБА_4 на таке майно, слідчий суддя приходить до висновку, що у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на мобільний телефон Huawei коричневого кольору IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , грошові кошти у сумі 400 (чотириста) доларів США , відпала потреба, у зв`язку з чим арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.01.2020 року у справі № 761/1690/20 (провадження №1-кс/761/1590/2020) на зазначене майно, підлягає скасуванню, а клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 задоволенню в цій частині.

Що ж стосується скасування арешту на блокнот з чорновими записами, де знаходились грошові кошти у сумі 400 доларів слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання у цій частині задоволеним бути не може, оскільки ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.01.2020 року у справі № 761/1690/20 (провадження №1-кс/761/1590/2020) арешт на зазначену річ не накладався.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 170, 173, 174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.01.2020 року у справі № 761/1690/20 (провадження №1-кс/761/1590/2020) в рамках кримінального провадження № 0000051, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.01.2020 року у справі № 761/1690/20 (провадження №1-кс/761/1590/2020) у рамках кримінального провадження № 0000051, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, на мобільний телефон Huawei коричневого кольору IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , грошові кошти у сумі 400 (чотириста) доларів США.

У задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає, однак проти неї можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1