Провадження № 1-кс/761/9674/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000640 від 23.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Києва 28.05.2020 року надійшло клопотання прокурора прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000640 від 23.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, яке направлено на адресу суду засобами поштового зв`язку 25.05.2020р.

Зі змісту клопотання вбачається, що 23.05.2020 р. близько 00 год. 25 хв. невстановлений водій, керуючи автомобілем «CHEVROLET LACETTI» р.н. НОМЕР_1 , рухався по вул. Стецюка в с. Велика Стариця Бориспільського району. Проїжджаючи відрізок автодороги поблизу будинку 178А, втратив керованість та виїхав на зустрічне узбіччя, де допустив зіткнення з дерев`яним парканом та в подальшому з господарським приміщенням домоволодіння АДРЕСА_1 . Внаслідок ДТП пасажир автомобіля ОСОБА_4 , який перебував на задньому пасажирському сидінні, загинув на місці події, інший учасник події ОСОБА_5 та ОСОБА_6 з тілесними ушкодженнями різного ступеня тяжкості були доставлені до Бориспільської ЦРЛ.

Під час огляду 23.05.2020 року було вилучено одяг громадянина ОСОБА_5 , а саме: куртку темно синього кольору, штани чорного кольору, у якому він був одягнений на час ДТП.

Відповідно до постанови слідчого від 23.05.2020 р. речі ОСОБА_5 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки вони зберегли на собі сліди, які відображають наслідки події, є об`єктом, який зберіг на собі сліди та відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, які є необхідними для проведення експертних досліджень, має суттєве значення для встановлення істини у даному провадженні, швидкого, повного та неупередженого розслідування, встановлення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності.

З метою забезпечення збереження речових доказів, проведення необхідних експертиз, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, а також з метою тимчасового позбавлення можливості відчужувати вказане майно, прокурор звернувся з вказаним клопотанням про арешт майна.

Прокурор ОСОБА_3 в клопотанні просила здійснити розгляд у її відсутність.

Власник тимчасово вилученого майна ОСОБА_5 повідомлявся про розгляд клопотання належним чином.

При цьому, неприбуття вказаних осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання та матеріали, надані на його обґрунтування, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, СУ ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000640 від 23.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Під час огляду 23.05.2020 року було вилучено одяг громадянина ОСОБА_5 , а саме: куртку темно-синього кольору, штани чорного кольору, у якому він був одягнений на час ДТП.

Відповідно до постанови слідчого від 23.05.2020 р. вказані речі визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000640.

Як вбачається з наданих матеріалів, клопотання прокурором направлено на адресу суду засобами поштового зв`язку 25.05.2020р., тобто у строки, передбачені ч.5 ст.171 КПК України.

Згідно зі ст.ст.131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, зокрема, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями п.1 ч.2 ст.170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

При цьому, слідчий суддя зазначає про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

В той же час, слідчий суддя вважає необґрунтованими доводи клопотання про накладення арешту саме з метою відшкодування майнової і моральної шкоди і забезпечення цивільного позову в кримінальному провадженні, оскільки на даному етапі кримінального провадження цивільний позов не заявлений.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та у межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, а також те, що вказане майно цілком відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а отже обґрунтовано має правовий статус речового доказу, з метою забезпечення його збереження, проведення необхідних експертиз, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні правові підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна.

Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст.167, 170-174 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000640 від 23.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно у ОСОБА_5 , а саме: куртку темно-синього кольору, штани чорного кольору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Відповідно до ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя