УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 521/6693/20 1-кс/521/2218/20

30 травня 2020 року м. Одеса
Слідчий суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Одеси клопотання слідчого СВ Хмельницького ВП Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Одеської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0001154 від 26 серпня 2019 рокувідносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

З клопотання вбачається, що 23.08.2019, приблизно о 10 годині 40 хвилин, ОСОБА_8 , прибув на територію СТО «Rik.Autoservise» фізичної особи підприємця ОСОБА_9 , розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , де у нього раптово виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна. У той же час у тому ж місці, скориставшись тимчасово відсутністю працівників СТО, реалізуючи свій злочинний умисел, переслідуючи корисливий мотив та мету особистого збагачення, переконавшись, що його дії залишаться непомітними для інших осіб, ОСОБА_8 , скориставшись незамкненими вхідними дверима боксу для шліфування, та проник до його приміщення. Перебуваючи в приміщенні боксу, ОСОБА_8 , визначив предметом посягання електричну турбіну марки «Makita» модель 9558 HN, яка знаходилась на підлозі. У подальшому ОСОБА_8 взяв з підлоги електричну турбіну марки «Makita» модель 9558 HN синього кольору , після чого вийшов з приміщення СТО, та залишив місце скоєння кримінального правопорушення , чим завдавши матеріальну шкоду ФОП ОСОБА_9 на суму 2700 гривень.

Враховуючи вищевикладене, слідчий у своєму клопотання просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Сторона обвинувачення у судовому засідання підтримала клопотання, оскільки вважала мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу.
Сторона захиступросила відмовити у задоволенні клопотання сторони обвинувачення, посилаючись на міцні соціальні зв`язки ОСОБА_8 , перебуваючого у цивільному шлюбі, дружина перебуває у вагітному стані, відшкодування шкоди у повному обсязі, має місце реєстрації, а тому просить обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Підозрюваний ОСОБА_8 підтримав думку захисника.
Вивчивши клопотання з доданими матеріалами, а також вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити, виходячи з наступного.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення , 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої статті 194 КПК України, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої статті 194 КПК України, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Метою застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_8 є запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої на даному етапі, підозри у вчинені ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, а також наявність ризиків, передбачених п.п. 1,5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Стороною обвинувачення доведено лише обставини встановлені в п.1 та п.2 ч.1 ст. 194 КПК України, однак не доведено необхідність застосування найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Як встановлено у судовому засіданні, 23.03.2020 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.
Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
Крім того, слідчий суддя враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя встановив відсутність в клопотанні слідчого доказів, які свідчать про недостатність застосування до ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні слідчого.
Підстави, які наведені в клопотанні прокурора, якими обґрунтується необхідність обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , носять імовірний характер, не підтверджується досліджуваними в судовому засіданні доказами. Одна лише тяжкість інкримінованого злочину не може бути підставою для обрання найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
За вказаних підстав, слідчий суддя вважає, що достатнім запобіжним заходом до підозрюваного ОСОБА_8 , який забезпечить виконання покладених на нього обов`язків є запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із покладенням на останнього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя також враховує, інші обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме те, що на даний час ОСОБА_8 має цивільну дружину, відшкодував завдані збитки у повному обсязі.
Викладені в клопотанні слідчого обставини не дають підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, проте, свідчать про наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, а тому слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у певний проміжок часу, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Хмельницького ВП Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Одеської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0001154 від 26 серпня 2019 рокувідносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на два місяці запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин.
Відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_8 наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до органів слідства, прокуратури та суду на визначений час;
-не відлучатись із населеного пункту, в якому він перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Ухвала втрачає законну силу 30.07.2020 року.

Виконання ухвали про застосування домашнього арешту покласти на співробітників СВ Хмельницького ВП Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Хмельницького ВП Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 .

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1