Справа № 640/6196/15-к
"22" листопада 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
заявника ОСОБА_3 ,
У судовому засіданні заявник скаргу підтримав, просив її задовольнити. Пояснив, що під час досудового розслідування не встановлені особи двох жінок, які перебували у палаті разом з ОСОБА_6 ; не знайдені та не досліджені гістологічні препарати; у нього не витребувана медична карта ОСОБА_6 , що велась за місцем її мешкання. Про наявність у дружини ОСОБА_6 алергії він повідомляв лікаря.
Слідчий до судового засідання не з`явився, подав заяву, в якій проти задоволення скарги заперечував, просив справу розглянути за своєї відсутності (а.с.12).
За не спростування матеріалами закритого кримінального провадження вказаної заявником дати отримання оскаржуваної постанови, слідчий суддя вважає строк звернення зі скаргою не пропущеним та розглядає її по суті.
Як передбачено п.3 ч.1 ст.303 КПК України, потерпілий під час досудового провадження має право оскаржити рішення слідчого про закриття кримінального провадження.
Під закриттям кримінального провадження розуміють таке закінчення досудового розслідування, яке відбувається за наявності обставин, що виключають кримінальне провадження, або за наявності підстав звільнення особи від кримінальної відповідальності.
Прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження та безпосереднього дослідження й оцінки слідчим, прокурором показань, речей і документів, що стосуються цього провадження в їх сукупності.
Відповідно до статті 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно із статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду як джерело права.
Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово вказував, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати те, що трапилось, та не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень (справа «Ассенов та інші проти Болгарії»). Вони повинні вживати всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, inter alia, показань очевидців та експертних висновків (рішення у справах «Танрікулу проти Туреччини» та «Ґюль проти Туреччини»).
Згідно ст. 110 КПК України постанова слідчого про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звертається з відповідною заявою та відповіді на поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.
У вказаному кримінальному провадженні допитані лікарі Харківської міської лікарні №27: 20.08.2014 - ОСОБА_7 , 21.08.2018 - ОСОБА_8 (а.к./п. 27-28, 31-32).
21.01.2014 слідчим направлений запит щодо медичної документації ОСОБА_6 , а 01.02.2014, 17.06.2014, 30.09.2019 щодо протоколу розтину №784 від 03.09.2019 ОСОБА_6 (а.к./п.34, 39, 40, 42).
30.09.2014 постановою слідчого призначена судово-медична експертиза (а.к./п.37).
18.11.2014 ХОБСМЕ направлений запит про необхідність надання гістологічного архіву та протоколу патологічного дослідження трупу для проведення судово-медичної експертизи (а.к./п. 44).
04.02.2015 слідчим спрямований запит до лікарні з приводу надання гістологічного архіву ОСОБА_6 (а.к./п. 45).
11.03.2015 ХОБСМЕ повторно направлений лист про надання гістологічного архіву та протоколу патологічного дослідження трупу для проведення експертизи (а.к./п. 48).
07.04.2015за клопотанням слідчого від 02.05.2015 ухвалою слідчого судді наданий дозвіл на вилучення оригіналу протоколу розтину № 784 від 03.09.2013р. (історії хвороби 5476) ОСОБА_6 , препаратів на стеклах (гістологічного архіву) останньої (а.с.59).
28.04.2015 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 07.04.2015 у порядку тимчасового доступу вилучений протокол розтину №784 від 03.09.2019, без зазначення причин невлучення гістологічного архіву (а.к./п.62-65).
09.06.2015 постановою слідчого у кримінальному провадженні призначена судово-медична експертиза (а.к./п. 66).
15.07.2015 ХРМСМЕ одержаний лист слідчого про проведення експертного дослідження без консультативного експертного дослідження гістологічних препаратів за їх незбереження (а.с.101).
Втім, докази знищення гістологічних препаратів, яким має бути відповідний, акт в матеріалах кримінального провадження відсутні.
31.07.2015 складений висновок судово-медичної експертизи №217-КЕ/2015, за яким клінічних або лабораторних ознак про наявність або розвиток у ОСОБА_6 алергічної реакції не встановлено; набряк легень мав кардіологічну природу та обумовлений гострою серцевою недостатністю, як ускладнення поширеного повторного інфаркту міокарда та тлі гіпертонічної хвороби; судово-медичні дані про неналежне надання медичної допомоги ОСОБА_6 в умовах відділення інтенсивної терапії КЗОЗ «ХМКЛ №27» не встановлено (а.с.109-133).
14.07.2019 постановою слідчого з посиланням на вищевказаний висновок судово-медичної експертизи кримінальне провадження закрито на підставі п. 2 ч.1 ст. 284 КПК України.
Зважаючи на неодноразові запити експерта про надання даних гістологічного архіву, відсутність об`єктивних даних про його знищення доводи потерпілого з цього приводу заслуговують на увагу.
З урахуванням викладеного, про ведене досудове розслідування неможна вважати повним та всебічним, а оскаржуване рішення законним та обґрунтованим.
Керуючись ст. ст. 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1