провадження № 1-кс/243/1040/2020
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2020 року м. Слов'янськ

Слідчий суддя Слов'янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2

слідчого ОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні в залі суду № 7 м. Слов`янська клопотання слідчого СВ Слов`янського відділу поліції ГУНП в Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 за кримінальним провадженням №0001055 від 26.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

27.05.2020 року до Слов`янського міськрайонного суду звернувся слідчий СВ Слов`янського ВП ГУНП в Донецькій області лейтенант поліції ОСОБА_3 з клопотанням узгодженим з прокурором Слов`янської місцевої прокуратури ОСОБА_4 за кримінальним провадженням №0001055 від 26.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185КК України, про арешт майна, просив накласти арешт на чорні штани з надписом на задній поверхні «Propolis», які були виявлені та вилучені за адресою: АДРЕСА_1 .

З клопотання вбачається, що 25.05.2020 року невстановлена особа у період часу з 09 години по 22 годину шляхом пошкодження вікна таємно проникла до будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала хлібопіч, посуд та розукомплектована газову колонку, чим спричинила ОСОБА_5 матеріальний збиток на суму 3000 грн.

26.05.2020 року в період часу з 18 години 35 хвилин по 18 годину 50 хвилин за адресою: м. Слов`янськ, вул. Нова, буд. 1 було оглянуто домоволодіння, де в приміщенні спальної кімнати виявлені чорні штани з надписом на задній поверхні «Propolis», які згідно усних пояснень потерпілої їй не належать та виявила вона їх під час прибирання.

Після чого, було вилучено чорні штані з надписом на задній поверхні «Propolis» та поміщенні до ПЕТ пакету.

Необхідність накладання арешту, слідчий обґрунтовує необхідністю проведення експертизи, збереження вилучених об`єктів, предметів та речей в якості речового доказу та забезпечення завдань кримінального провадження в цілому, необхідно накласти на нього арешт, оскільки в разі повернення його є достатньо підстав вважати, що він може бути прихований, пошкоджений, зіпсований, знищений, перетворений чи відчужений, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Вислухавши слідчого сторону кримінального провадження, вивчивши клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 2 вказаної норми закону визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідність до ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Так, відповідно до витягу з кримінального провадження №0001055, згідно якого до ЄРДР 26.05.2020 року внесені відомості, що 25.05.2020 року невстановлена особа у період часу з 09 години по 22 годину шляхом пошкодження вікна таємно проникла до будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала хлібопіч, посуд та розукомплектувала газову колонку, чим спричинила ОСОБА_5 матеріальний збиток на суму 3000 грн.

З протоколу огляду місця події від 26.05.2020 року, проведеного з письмового дозволу ОСОБА_5 , об`єктом огляду якого є домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , де в приміщенні спальної кімнати виявлені чорні штани з надписом на задній поверхні «Propolis», які згідно з пояснень потерпілої їй не належать та вона їх виявила під час прибирання.

Як вбачається з постанови слідчого СВ Слов`янського ВП ГУНП в Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 26.05.2020 року про визнання речових доказів, а саме: чорні штани з надписом на задній поверхні «Propolis».

Частиною 2 ст. 167 КПК України обумовлені критерії речей, що дають підставу для накладання арешту, а саме:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

У випадку арешту майна з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно зі ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Статтею 173 КПК України, передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу.

Таким чином, слідчим суддею враховується, що клопотання відповідає вищевказаним нормам закону, крім того, є достатні данні, що вказують на те, що зазначений автомобіль та речі, що знаходяться в його кузові, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, тобто, є речовими доказами, які можуть бути використані як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому з метою збереження речових доказів та запобігання ризикам, зазначеним у абзаці другому ч. 1 ст. 170 КПК України тимчасово вилучені предмети підлягають арешту. Вказані підстави визнаються прийнятними і такими, що відповідають потребам кримінального провадження.

Слідчим у своєму клопотанні належним чином викладені підстави, у зв`язку з наявністю яких потрібно здійснити арешт вказаного у клопотанні майна, конкретно зазначена річ, на яку планується накласти арешт, її вичерпний опис та ознаки.

При цьому слідчий суддя зазначає, що під час проведення досудового розслідування кримінального провадження підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна мають право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України. Тобто арешт майна є тимчасовим заходом та не позбавляє права власності на вказане майно.

У зв`язку з наведеним, у слідчого судді відсутні будь-які сумніви знаходження та визнання речі, арешт на яку планується отримати та можливість її використання як доказу у кримінальному провадженні.

Таким чином клопотання слідчого про накладання арешту на майно обґрунтоване та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170-173,175 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Слов`янського відділу поліції ГУНП в Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 за кримінальним провадженням №0001055 від 26.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на чорні штани з надписом на задній поверхні «Propolis», які були виявлені та вилучені за адресою: АДРЕСА_1 , які зберігати в камері схову Слов`янського ВП ГУНП в Донецькій області.

Ухвала про арешт виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена сторонами безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом 5 днів з дня винесення.

Слідчий суддя

Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_1