Справа № 461/710/20
Провадження № 1-кс/461/477/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.03.2020 м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши погоджене з прокурором клопотання слідчого СВ Галицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000421, -

ВСТАНОВИВ:
23 січня 2020 року до Галицького районного суду м. Львова надійшло клопотання слідчого СВ Галицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , в якому слідчий просив слідчого суддю накласти арешт на посвідчення учасника бойових дій, видане на ім`я ОСОБА_4 , серія НОМЕР_1 від 15.05.2015, яке поміщено у паперовий конверт та опечатано.

Клопотання мотивоване наступним. 23.01.2020 до Галицького ВП надійшов рапорт працівника патрульної поліції ОСОБА_5 , про те, що 23.01.2020, близько 04.40 год., на перехресті проспекту Свободи - вул. Гнатюка у м. Львові, під час перевірки документів у ОСОБА_6 , було виявлено посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_1 з явними ознаками підробки. 23.01.2020 слідчими СВ Галицького ВП ГУ НП у Львівській області, проводився огляд місця події, в ході якого було вилучено посвідчення учасника бойових дій, видане на ім`я ОСОБА_4 , серія НОМЕР_1 від 15.06.2015, яке поміщено у паперовий конверт та опечатано.

Слідчий зазначає, що на даний час виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження накладення арешту на посвідчення учасника бойових дій, видане на ім`я ОСОБА_4 , серія НОМЕР_1 від 15.06.2015, з метою збереження речового доказу.

Слідчий та прокурор в судове засідання не прибули. Належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду клопотання телефонограмою.
Суд вживав заходів для повідомлення про судове засідання власника вилучених речей, на які слідчий просить накласти арешт, а саме: ОСОБА_4 та ОСОБА_6 по адресі проживання. Інших даних, з метою оперативного виклику в судове засідання власника тимчасово вилученого майна слідчий не надав. В судове засідання, яке було призначене на 04.03.2020 р., власник майна не прибув, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, про що свідчать матеріали справи.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
23 січня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000421 внесено відомості вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

Згідно з ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до ч. 2 с. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном (ч. 7 ст. 237 КПК України).
Згідно з ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Ч.6 ст. 173 КПК України передбачено, що ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.
При цьому слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що у суду не було можливості розглянути дане клопотання у строки, передбачені ч.6 ст. 173 КПК України. Чинним КПК України встановлено розгляд клопотання про накладення арешту на тимчасового вилучене майно з викликом власника майна. Неповідомлення про час, дату та місце проведення розгляду клопотання є грубим порушенням його прав, як власника майна. Слідчий у клопотанні не зазначив таких даних власника вилучених речей, контактних (мобільних) даних, з метою його своєчасного виклику в судове засідання в межах передбачених КПК України строків. В тому числі, з урахуванням реєстру поштових відправлень судом направлялись повістки, зокрема ОСОБА_4 та ОСОБА_6 .

Зазначене в клопотанні посвідчення, на яке слідчий просить накласти арешт було тимчасово вилучене під час проведення огляду місця події 23.01.2020. Сімдесять дві години із дня находження до суду клопотання пройшли, тому у відповідності з ч. 6 ст.173 КПК України посвідчення учасника бойових дій, видане на ім`я ОСОБА_4 , серія НОМЕР_1 від 15.05.2015, яке поміщено у паперовий конверт та опечатано, підлягає поверненню особі, у якої його було вилучено.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя ,-

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання слідчого СВ Галицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000421.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особам, які не викликались до суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1