Справа № 176/1630/18
У Х В А Л А

14 липня 2020 року м. Кривий Ріг

Колегія суддів Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого-судді: ОСОБА_1 , суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_4 , прокурора: ОСОБА_5 , потерпілої - ОСОБА_6 , що приймала участь в режимі відеоконференції, захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_7 , обвинуваченого - ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -
В С Т А Н О В И Л А:
У провадженні Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області на розгляді знаходиться вищевказане кримінальне провадження.
В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, посилаючись на те, що ризики, які були підставою для обрання запобіжного заходу не зменшились на час розгляду вказаного клопотання, а саме обвинувачений може незаконно випливати на свідків, та інших учасників провадження, перешкоджати розгляду кримінального провадження іншим шляхом, ухилитись від явки суду або вчинити інше кримінальне правопорушення.
Потерпіла підтримала думку прокурора.

Обвинувачений та його захисник заперечували проти клопотання прокурора, просили змінити на більш м`який запобіжний захід цілодобовий домашній арешт з носінням електронного засобу контролю, вважали, що відсутні ризики про які зазначено прокурором у клопотанні.

Вислухавши думку учасників судового провадження, колегія судів встановила наступне.
Так, відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
При вирішенні питання про доцільність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, які не зменшились на час розгляду клопотання і виправдовують необхідність продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, а також відсутність даних про неможливість подальшого перебування під вартою, відсутність належних гарантій та підтверджених міцних сімейних, соціальних зв`язків обвинуваченого.

Судом встановлено, що обвинуваченому ухвалою колегії суддів від 26.05.2020 року було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченого на строк до 24.07.2020 року
Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про продовження /зміну/ запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачений ст. 177 КПК України, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначених прокурором.
Обговорюючи питання доцільності продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_8 суд враховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини, якою передбачено, що після спливу певного проміжку часу існування лише обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання особи під вартою. (п. 60 рішення від 06.11.2008 року у справі "Єлоєв проти України").
Колегія суддів також враховує, що ОСОБА_8 висунуто обвинувачення, у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я людини за яке передбачене покарання від семи років позбавлення волі. Як вбачається зі змісту пред`явленого обвинувачення, потерпілому було нанесено не менше 5 ударів гідравлічним шлангом у різні частини тіла потерпілого, внаслідок чого настала смерть останнього.

Суд також враховує, що на час вирішення питання щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого у кримінальному провадженні не вчинені всі необхідні дії для встановлення об`єктивної істини у справі, зокрема не допитаний сам обвинувачений, свідки, не досліджені всі письмові та речові докази по справі. Як наслідок, у цей період, є наявними обставини визначені п.п. 1-2 ч. 1 ст. 194, ст.ст. 199, 331 КПК України.
Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого ОСОБА_8 , на даному етапі, судом не встановлено та сторонами не доведено.
Таким чином, клопотання сторони захисту щодо зміни обвинуваченому запобіжного заходу з суд вважає необґрунтованим та підтвердженим належними і допустимим доказами.

Колегія суддів також вважає, що ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України продовжують існувати і не зменшились на час розгляду клопотання прокурора, а продовження строку тримання обвинуваченого під вартою є виправданим, оскільки судом встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим особливо тяжкого злочину, а також наявний високий ступень ризику ухилення та переховування обвинуваченого від суду, ризику можливого вчинення інших тяжких кримінальних правопорушень, тому суд вважає, що жоден більш м`який запобіжний захід не зможе в повній мірі запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого під час судового розгляду даного кримінального провадження.
З урахуванням стадії судового розгляду кримінального провадження, суд вважає, що застосований до обвинуваченого ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підлягає продовженню на строк 60 днів.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183,331, 369-372 КПК України, колегія суддів, -
п о с т а н о в и л а:
Клопотання прокурора - задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 11 вересня 2020 року включно.
Клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт з носінням електронного браслету - залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити сторонам кримінального провадження, направити уповноваженій особі за місцем ув`язнення.
Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом семи днів з моменту проголошення. Особою, яка перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3