ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

«22» листопада 2019 року м. Фастів

Колегія суддів Фастівського міськрайонного суду Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

захисника обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_8 ,

перекладача ОСОБА_9 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000476 від 14.03.2019 за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , у вчинені злочинів передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України, ОСОБА_7 , у вчинені злочинів передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України,

клопотання про обрання обвинуваченим ОСОБА_6 та ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою,

ВСТАНОВИЛА:

24 вересня 2019 року Бориспільською місцевою прокуратурою Київської області були подані клопотання про обрання ОСОБА_6 та ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області вказане клопотання було задоволено та обрано обвинуваченим запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого закінчується 23.11.2019.

22 листопада 2019 року прокурором у підготовчому судовому засіданні було подано клопотання про обрання обвинуваченим ОСОБА_6 та ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Відповідно до ст. 186 КПК України клопотання про застосування запобіжного заходу розглядається судом невідкладно.

Як встановлено судом під час розгляду клопотання, останні вручені обвинуваченим ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та їх захиснику адвокату ОСОБА_8 .

Підтримуючи подане клопотання, прокурор посилався на те, що ОСОБА_6 , обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочину, санкція за який передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років, з конфіскацією майна, а тому усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора, суду, з метою уникнення покарання, та покинути територію України, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_6 , може знищити або спотворити речі, що мають істотне значення для досудового та судового слідства, оскільки не встановлено все майно, яким заволоділи обвинувачені та інші невстановлені співучасники злочину, зброя та інші речові докази, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_6 , може незаконно впливати на свідків та потерпілих по даному кримінальному провадженню, оскільки на даний час не встановлено всіх причетних осіб до вчинення особливо тяжкого злочину, зважаючи що після ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, обвинуваченому відомі анкетні дані потерпілих та інших свідків у провадженні, що з урахуванням інкримінованих злочинів, які супроводжувалися насильством, щодо потерпілих, свідчить про можливість впливу на учасників кримінального провадження, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
ОСОБА_6 раніше був засуджений за вчинення злочинів, а тому перебуваючи на волі, без ізоляції від суспільства, може вчинити інші кримінальні правопорушення.
Аналогічні доводи та ризику були наведені прокурором і щодо обрання обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник обвинувачених проти задоволення клопотання заперечував, просив суд відмовити у його задоволенні та обрати обвинуваченим запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. Свої доводи обґрунтовував тим, що обвинувачені мають в Україні міцні соціальні зв`язки, зможуть винайняти житло в межах Києва або Київської області, переховуватися від суду наміру не мають, а ризики, що наведені прокурором є формальними та доказами не підтверджені.

Обвинувачений ОСОБА_6 також проти задоволення клопотання заперечував, підтримавши думку свого захисника, пояснив, що проживає у незареєстрованому шлюбі та має на вихованні дитину. Тому з метою брати участь у вихованні дитини просив суд обрати йому цілодобовий домашній арешт.
Обвинувачений ОСОБА_7 також проти задоволення клопотання заперечував, підтримавши думку свого захисника, вказав, що до даного кримінального провадження відношення не має, просив обрати йому запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
Заслухавши клопотання про обрання обвинуваченим запобіжного заходу, а також думку учасників підготовчого судового засідання, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Прокурор не має права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про обрання обвинуваченим ОСОБА_6 та ОСОБА_7 запобіжного заходу, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом. При цьому, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, на підставі та в порядку, передбаченому законом.

В КПК України встановлені випадки і процедура позбавлення свободи з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього в силу статусу обов`язків, а також з метою вжиття превентивних заходів, про які вказано у статті ст. 177 КПК України.

Зважаючи на те, що ОСОБА_6 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні інкримінованих йому злочинів, а також те, що на даний час не вирішено питання про призначення справи до судового розгляду, потерпілі та свідки у судовому засіданні ще допитані не були, колегія суд вважає, що існує ризик можливого впливу обвинуваченого на потерпілих та свідків.

Крім того останній не має постійного місця проживання в Київській області, є громадянином Азербайджану, раніше судимий, доказів, які б свідчили про наявність у нього міцних соціальних зв`язків суду не надано, а тому, на думку колегія суддів існує ризик переховування обвинуваченого від суду.

Вирішуючи питання про обрання обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу, колегія суддів вважає, що він обґрунтовано обвинувачується у вчиненні інкримінованих йому злочинів, на даний час не вирішено питання про призначення справи до судового розгляду, потерпілі та свідки у судовому засіданні ще допитані не були, тому існує ризик можливого впливу обвинуваченого на потерпілих та свідків у справі.

Крім того останній також не має постійного місця проживання в Київській області, є громадянином Азербайджану раніше судимий, а тому, на думку суду, може переховуватись від суду.

За таких обставин, розглянувши заявлені прокурором клопотання, колегія суддів дійшла висновку про те, що інші більш м`які запобіжні заходи не можуть запобігти наведеним вище ризикам.

Враховуючи те, що один із злочинів, в яких обвинувачуються ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , є насильницьким, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав визначення розміру застави.

Керуючись статтями 177, 183, 184, 186, 193, 194, 315, 369-372 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання прокурора Бориспільської місцевої прокуратурою Київської області про обрання обвинуваченим ОСОБА_6 та ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.
Обрати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Сіявар м. Лєнкаран Республіки Азербайджан, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин Азербайджанської Республіки,, обвинуваченому у кримінальному провадженні № 0000476 від 14.03.2019, у вчиненні злочинів передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» строком на шістдесят діб, тобто до 20 січня 2020 року.

Обрати ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженецю м. Баку Азербайджанської Республіки, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , громадянин Азербайджанської Республіки, обвинуваченому у кримінальному провадженні № 0000476 від 14.03.2019, у вчиненні злочинів передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» строком на шістдесят діб, тобто до 20 січня 2020 року.

Строк дії ухвали до 20 січня 2020 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3