Справа № 632/1148/19
провадження №1-кс/632/417/19
УХВАЛА
26 липня 2019 р.

Слідчий суддя Первомайського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , осіб, які подали скаргу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду скаргу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Первомайської місцевої прокуратури Харківської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

24 липня 2019 року ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулись до Первомайського міськрайонного суду Харківської області зі скаргою на бездіяльність прокурора Первомайської місцевої прокуратури Харківської області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

В обґрунтування скарги ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зазначили, що 23 липня 2019 року вони звернулись до Первомайської місцевої прокуратури Харківської області із заявою про вчинені кримінальні правопорушення щодо заявників працівниками АТ КБ «Приватбанк», однак уповноважені особи, в порушення ст. 214 КПК України, відповідні відомості до ЄРДР не внесли.

У зв`язку із цим особи, які подали скаргу, просять зобов`язати прокурора внести відомості за їх заявою про вчинені кримінальні правопорушення від 23 липня 2019 року до ЄРДР.

В судовому засіданні ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підтримали викладені у скарзі вимоги та просили їх задовольнити.

Прокурор до судового засідання не прибув, проте задля недопущення тяганини при розгляді скарги та за згодою заявників, суд ухвалив розглянути скаргу без участі прокурора, оскільки його неявка не є перешкодою у її розгляді.

Слідчий суддя, заслухавши доводи заявників, дослідивши матеріали, надані в обґрунтування скарги, дійшов наступного:

згідно із ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - заявником, потерпілим.

Статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, одним з яких є захист особи, суспільства від кримінальних правопорушень.

Реалізація вказаних завдань здійснюється шляхом забезпечення кожній особі права на звернення до уповноважених органів із заявою про вчинене кримінальне правопорушення.

Зазначене право породжує відповідний обов`язок компетентних державних органів відреагувати на такі звернення у передбаченому законом порядку.

Частиною 1 ст. 214 КПК України на слідчого, прокурора покладений обов`язок у строк, що не перевищує 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування, та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР, та їх перелік, визначені ч. 5 ст. 214 КПК України.

З матеріалів, доданих до скарги вбачається, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 23 липня 2019 року звернулись до Первомайської місцевої прокуратури Харківської області із заявою про вчинені кримінальні правопорушення.

На час розгляду скарги даних, які б підтверджували внесення до ЄРДР відповідних відомостей за заявою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до суду не надано.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яку ратифіковано Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР і яка для України набрала чинності 11 вересня 1997 року (далі - Конвенція), закріплено принцип доступу до правосуддя.

Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами ЄСПЛ розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист, як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

При цьому, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітку фактичну можливість оскаржити діяння, що становить втручання у її права (рішення від 04 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» (Bellet v. France)).

Реалізація такого права має здійснюватися заявником з урахуванням того, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Діюче кримінальне процесуальне законодавство України, зокрема ст. 214 КПК України передбачає, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Також, слідчий суддя ураховує те, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають інтереси (див. зазначені вище рішення у справах "Онер`їлдіз проти Туреччини" (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та "Беєлер проти Італії" (Beyeler v. Italy), п. 119) сторін цих відносин, вдповідно.

У цьому випадку, запроваджені внутрішні процедури щодо порядку та строків унесення даних до ЄРДР кореспондуються з нормами ст. 214 КПК України.

Як наслідок, з вище зазначеної правової норми (ст. 214 Кодексу) та запроваджених внутрішніх процедур випливає, що нормами кримінального процесуального законодавства України встановлюється імперативний обов`язок після отримання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення унесення за нею відомостей до ЄРДР так, як згідно ч. 1 ст. 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

При цьому, згаданий обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене підтверджується імперативними положеннями ст. 214 КПК, з даного питання, так як дискредаційні повноваження суб`єкта оскарження, у цій ситуації, є обмеженими, а саме полягають у самому внесенні даних до ЄРДР за зверненням і все.

У такого роду правовідносинах останній має вчинити прямо визначену у КПК дію, і все.

Адже, на етапі прийняття та внесення даних за зверненням до ЄРДР, посилатися на положення ст. 2 КК, яка визначає підставу кримінальної відповідальності, недоцільно, так як на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК, може бути не достатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину.

А тому, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.

Тобто, норми КПК не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Бо, як зазначив ЄСПЛ у пункті 39 справи "Устименко проти України", принцип рівності сторін вимагає надання кожній стороні розумної можливості представити свою справу за таких умов, які не ставлять його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною.

У даному випадку встановлено, що суб`єктом оскарження було отримано від осіб, які подали скаргу про вчинення кримінального правопорушення, але за нею, у строки визначені ст. 214 КПК України, відомості до ЄРДР внесено не було.

Окрім того, відповідно до ч. 7 ст. 214 КПК України якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний невідкладно, але не пізніше наступного дня, з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування.

Тобто, з метою дотримання правил підслідності передання наявних у прокурора матеріалів провадження має здійснюватись ним після внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, а не до цього.

Отже, скарга ОСОБА_3 та ОСОБА_4 щодо зобов`язання прокурора Первомайської місцевої прокуратури Харківської області внести до ЄРДР відомості за їх заявою від 23 липня 2019 року підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 303, 307 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Первомайської місцевої прокуратури Харківської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальні правопорушення - задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області вчинити дію передбачену ст. 214 КПК України за заявою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення від 23.07.2019 року у строки визначені ст. 214 вказаного Кодексу та з урахуванням положень ст. 28 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя;ОСОБА_1