УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 липня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , її захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 420 191 103 600 000 68 від 03.07.2019, у якому

гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Біла Церква Київської області, громадянка України, українка, з середньою спеціальною освітою, яка перебуває у зареєстрованому шлюбі, працює землевпорядником Шкарівської сільської ради, зареєстрована та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 368 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора військової військової прокуратури Білоцерківського гарнізону ОСОБА_3 про застосування до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 18.07.2019 ОСОБА_7 повідомлена про підозру за ч. 3 ст. 368 КК України, відповідно до якої підозрювана, перебуваючи на посаді землевпорядника Шкарівської сільської ради, отримала від ОСОБА_8 грошові кошти в сумі 9900 доларів США за видачу Акту про передачу на зберігання місця встановлення межових знаків користувачу (власнику) від 16.07.2019 та Акту перенесення та закріплення межових знаків в натурі земельної ділянки площею 0,9999 га, яка перебуває в оренді ПП «Об`єднання інвалідів МО та ЧАЕС «Атон».
Прокурор вважав, що підозрювана ОСОБА_7 може переховуватись від органу досудового слідства та суду, незаконно впливати на та свідків та експертів у кримінальному провадженні, знищити, сховати чи спотворити речі чи документи, які мають значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрювана ОСОБА_7 та її захисники заперечували з приводу задоволення клопотання, наголошували, що висунута підозра необґрунтована, вказаних стороною обвинувачення ризиків не існує, оскільки наміру переховуватися від слідства ОСОБА_7 не має, тому що остання має міцні соціальні зв`язки, сім`ю, у зв`язку з цим просили у задоволенні клопотання відмовити.
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити, чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, на які вказує слідчий; чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваної ОСОБА_7 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що існує ймовірність того, що ОСОБА_7 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих їй злочину, один з яких є особливо тяжкий, вчинить дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Співставлення можливих негативних для підозрюваної наслідків переховування у вигляді її ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після її можливого затримання, з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Також, не виключено, що з метою зміни свідками наданих показань, підозрювана може вчинити дії з метою здійснення незаконного впливу на них.

Водночас, не ґрунтуються на матеріалах клопотання доводи сторони обвинувачення про наявність ризику щодо можливого вчинення підозрюваною іншого кримінального правопорушення.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведена наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Однак, прокурором не доведено, що більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної, що свідчить про необхідність вирішення питання про можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, який зможе забезпечити достатні гарантії виконання підозрюваною ОСОБА_7 її процесуальних обов`язків.

Приймаючи до уваги наявність у підозрюваної постійного місця проживання, вік, наявність сім`ї, слідчий суддя вважає за можливе застосувати до ОСОБА_7 менш суворий запобіжний захід.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання прокурора військової прокуратури Білоцерківського гарнізону ОСОБА_3 відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на неї такі обов`язки:

- цілодобово не залишати приміщення будинку АДРЕСА_1 ;

- прибувати за першою вимогою до слідчого СУ ГУНП у Київській області, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю;

- утриматися від спілкування з свідками у цьому кримінальному провадженні.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем мешкання ОСОБА_7 .
Строк дії цієї ухвали встановити по 18 вересня 2019 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваною, її захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1