Справа №635/6676/19
Провадження №1-кс/635/2989/2019
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2019 року Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у смт.Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання слідчого СВ Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП у Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000641 від 27 серпня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП у Харківській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні №0000641 від 27 серпня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України.

В обґрунтування свого клопотання слідчий зазначив, що у ході досудового розслідування встановлено, що 27.08.2019 на території сервісного центру №6350 при огляді автомобілю «ЛУАЗ-969М», державний номер НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено зміну номеру двигуна.

Вказане повідомлення СВ Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000641 від 27.08.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення- злочину, передбаченого ст.290 КК України.

Згідно з висновком експертного дослідження №21/6350/23Д від 27.08.2019 встановлено, що ідентифікаційний номер кузова легкового автомобіля марки «ЛУАЗ-969М», державний номер НОМЕР_1 не змінювався, а ідентифікаційний номер двигуна знищено механічним способом.

27 серпня 2019 року під час огляду автомобіля «ЛУАЗ-969М», державний номер НОМЕР_1 , було вилучено двигун.

Опитаний у ході досудового розслідування ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 пояснив, що у травні 2014 року він придбав зазначений автомобіль та експлуатував його. Під час експлуатації він ніяких дій із зміною номерів двигуна не проводив.
Слідчий вважає, що тимчасово вилучений двигун автомобілю марки «ЛУАЗ-969М», державний номер НОМЕР_1 , є доказом вчинення кримінального правопорушення, крім того, він необхідний для проведення судово-трасологічної експертизи з метою підтвердження чи спростування факту зміни ідентифікаційних номерів двигуна автомобіля, тому просив накласти на нього арешт.

У судове засідання слідчий не прибув, надав суду письмову заяву з проханням розглядати справу у його відсутність. Доводи, викладені в клопотанні підтримав і просив його задовольнити.
Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, у якій не заперечував проти задоволення клопотання, але просив передати арештоване майно йому на відповідальне зберігання, просив проводити судовий розгляд без його участі.
Оскільки сторони кримінального провадження у судове засідання не з`явивлсиь, відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання приходить до наступного висновку.
Згідно з ч.1 ст.131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч.2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Тимчасово вилучене майно, на яке слідчий просить накласти арешт, є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України, та (або) зберегло на собі його сліди, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, завдання кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що незастосування арешту може призвести до відчуження тимчасово вилученого майна, яке може перешкодити кримінальному провадженню.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту, вказаного в клопотанні сторони обвинувачення майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому вважає за необхідне накласти арешт на двигун автомобілю «ЛУАЗ-969М», державний номер НОМЕР_1 та передати його на відповідальне зберігання власнику майна ОСОБА_4 з покладенням на нього обов`язку забезпечити зберігання вказаного двигуна до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку, та попередити останнього про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України та про необхідність збереження арештованого майна.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98, 131-132, 170-173 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП у Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000641 від 27 серпня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучений 27 серпня 2019 року під час огляду двигун автомобіля марки «ЛУАЗ-969М», державний номер НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_4 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його розпорядження та відчуження.

Передати двигун автомобіля марки «ЛУАЗ-969М», державний номер НОМЕР_1 , на відповідальне зберігання власнику ОСОБА_4 з покладенням на нього обов`язку забезпечити зберігання вказаного двигуна за адресою: АДРЕСА_1 - до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України за незбереження або інші незаконні дії щодо арештованого майна.
Виконання ухвали доручити слідчому СВ Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП у Харківській області ОСОБА_3 із зобов`язанням належного інформування власника майна ОСОБА_4 .
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів зі дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1