Справа № 175/366/18
Провадження № 1-кп/175/29/18
Ухвала

Іменем України

11 грудня 2019 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0002212 відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Підгородне Дніпропетровського району Дніпропетровської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.185 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви для виконання вимог ст.290 КПК України, прокурор, з посиланням на рішення ЄСПЛ, заявив письмове клопотання про продовження ОСОБА_8 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, зазначивши, що до цього часу наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Захисник заперечував проти клопотання та з посиланням на висновок комісійної експертизи № 179 від 02-29 жовтня 2019 року щодо часу вбивста ОСОБА_9 , просив змінити його підзахисному запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, який, на його думку, зможе забезпечити належну процесуально поведінку ОСОБА_10 , який тривалий час тримається під вартою, що не суперечить нормам європейського законодавства.

Обвинувачений підтримав позицію захисника та зазначив, що не має наміру переховуватися і буде з`являтися до суду на першу вимогу.

Обсудивши заявлені клопотання, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

За приписом ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого

вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Наразі, виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють закінчити судовий розгляд до спливу строку тримання ОСОБА_10 під вартою 13 грудня поточного року, враховуючи, що ризик, який став підставою для обрання та продовження вказаного запобіжного заходу (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), продовжує існувати, колегія суддів вважає клопотання прокурора обґрунтованим.

При прийнятті такого рішення, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема сформульовану в рішенні «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року, згідно якого тримання під вартою є виправданим у певному випадку… якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.

На думку суду, такими ознаками продовжують бути обставини висунутого ОСОБА_8 обвинувачення та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого йому злочину.

Ці обставини та зазначений ризик не дозволяють застосувати до нього альтернативні (інші) види запобіжних заходів, у тому числі цілодобовий домашній арешт, які, на думку суду, не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_10 , оскільки, усвідомлюючи передбачену законом відповідальність, що загрожує йому у разі доведеності вини за вчинення умисних, зокрема особливо тяжкого злочину, пов`язаного з умисним протиправним заподіянням смерті іншій людині (покарання лише у виді позбавлення волі строком від 7 до 15 років), може переховуватися від суду. У зв`язку з цим клопотання сторони захисту про зміну обвинуваченим запобіжного заходу не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, колегія суддів

ухвалила:

У судовому провадженні оголосити перерву до 15.00 години 19 грудня 2019 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_5 задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою строком до 13 грудня 2019 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 07 лютого 2020 року.

Клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору і захиснику, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП № 4».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3