печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання про арешт майна

В С Т А Н О В И В :

11.07.2019 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження - прокурора Першого відділу процесуального керівництва Першого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000617.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Прокурор подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримує та просить задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000617 від 20.03.2019 за фактом привласнення майна шляхом зловживання службовим становищем в особливо великих розмірах, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи АТ "ВТБ Банк" та ТОВ "Чалогань" діючи за попередньою змовою, з метою привласнення активів Банку вчинили протиправні дії з кредитними коштами, чим спричинили матеріальну шкоду у сумі 145 604 827,99 грн.

Так, 19.11.2009 між ПАТ «ВТБ Банк» та TOB «Чалогань» () укладено договір про відкриття відновлювальної кредитної лінії.

На виконання вказаного Кредитного договору 10.11.2011 ПАТ «ВТБ Банк» надав ТОВ «Чалогань» кредит у сумі 125 млн. грн. у вигляді відновлювальної кредитної лінії.

Отримані кредитні кошти ТОВ «Чалогань» використано для купівлі в ПАТ «ВТБ Банк» наступних об`єктів нерухомості: за договором купівлі-продажу нерухомого майна від 29.10.2009, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 , за реєстровим №3504 - нежитлова будівля загальною площею 7422,20 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, 6.144-Б, літ А-3, вартістю 64 282 800,00 грн. та за договором купівлі-продажу нерухомого майна від 29.10.2009, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 , за реєстровим №3502 - нежитлова будівля літ. «Х-2» площею 8 487,5 кв.м., «X/1 -1» площею 60,9 кв.м., «Х/2-1» площею 114,1 кв.м., за адресою: м. Харків, просп. Московський, 197-Б, вартістю 57 610 800,00 грн.

Вказані об`єкти нерухомості передано банку в іпотеку на підставі Іпотечних договорів від 20.11.2009 та 26.11.2009 відповідно.

29.11.2011 ТОВ «Чалогань» за рахунок отриманого траншу кредитних коштів здійснює наступні операції по купівлі цінних паперів:

68 896 998,00 грн. - ТОВ «КУА «Генезіс» за акції ВАТ «Гранітні будівельні матеріали»;

23 584 770,00 грн. - ТОВ «ІБК «Фортеця» () за інвестиційні сертифікати ТОВ «КУА «Генезіс»;

11 327 000,00 гри. - ТОВ «Флобер» () за інвестиційні сертифікати ТОВ «КУА «Генезіс»;

3 815 240,00 грн. - ТОВ «Таймінг груп» () за акції ПАТ «ЗНВКІФ «Амріта».

В подальшому ТОВ «Чалогань» за рахунок отриманого траншу кредитних коштів 26.12.2011 - 18 975 268,00 грн. перераховано на користь ТОВ «КУА «Генезіс» 17 272 000,00 грн. за цінні папери (емітент ВАТ «Гранітні будівельні матеріали», ЄДРОПУ: 35633203).

Станом на сьогоднішній день, отримані кредитні кошти службовими особами ТОВ "Чалогань" до банківської установи повернуті не були. Більш того, за сприяння службових осіб ПАТ «ВТБ Банк» іпотечне нерухоме майно за вказаним вище кредитним договором було протиправно виведено з під іпотеки банку та перереєстровано на третіх осіб.

Таким чином, сума збитків завданих банківській установі внаслідок вищевказаних банківських операцій становить 145 604 827,99 грн.

Крім того, за схожими схемами з використанням цінних паперів ПАТ «ВТБ Банк» нанесено збитки за наступними кредитними договорами:

1) ТОВ «Управління капітальними інвестиціями» - 17.03.2009 між ПАТ «ВТБ Банк» та ТОВ «Управління капітальними інвестиціями» укладено кредитний договір №2, відповідно до якого Банком надано позичальнику невідновлювальну кредитну лінію в сумі 13 500 000,00 грн. Кредит надавався Позичальнику: на покупку на публічних торгах нежитлового приміщення, що знаходиться за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Ломоносова, 34 та поповнення обігових коштів. Як підсумок, сума прямих збитків ПАТ «ВТБ Банк» внаслідок кредитування позичальника встановлено в сумі 2 158 246,00 грн. Крім цього, встановлено ознаки невідповідності оціночної вартості нежитлового приміщення під час його прийняття на баланс Банку в рахунок погашення заборгованості.

2) ТОВ «Флобер» () - 23.03.2010 між ПАТ «ВТБ Банк» та ТОВ «Флобер» укладено кредитний договір №3 про надання кредиту у вигляді відновлювальної кредитної лінії в сумі 26 500 000,00 грн. Цільове використання кредиту: поповнення обігових коштів та придбання нерухомого майна, що знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Городоцька, б.359, площею 4747,2 кв.м., яке Позичальник передав в іпотеку 31.03.2010 за іпотечним договором. Предмет іпотеки за домовленістю сторін на момент укладення договору предмет іпотеки оцінено у сумі 49 301 881,00 грн. Як підсумок, сума збитків ПАТ «ВТБ Банк» попередньо встановлено в сумі 26 299 000,00 грн. внаслідок кредитування ТОВ «Флобер».

3) ТОВ «Релікт-С» () - 11.11.2009 між ВАТ «ВТБ Банк» та ТОВ «Релікт-С» укладено кредитний договір №6, який викладено у новій редакції додатковим договором №1 від 19.11.2009, відповідно до якого Позичальнику надано Банком кредит в сумі 26 000 000,00 грн. зі строком повернення до 10.11.2013. В забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором перед Банком ТОВ «Релікт-С» передало в іпотеку належне йому на праві власності нерухоме майно, а саме: нежитловий будинок (літ. «А») за адресою: м. Київ, вул. Виборзька, буд. 16/15, загальною площею 2 571,50 кв.м. Вартість предмета іпотеки згідно з довідкою-характеристикою №1444535, виданої Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна 07.12.2009, становила 25 004 579,00 грн.

Також слід додати, що всі вищевказані позичальники Банку (ТОВ «Чалогань Лтд», ТОВ «Флобер», ТОВ «Релікт-С», ТОВ «Управління капітальними інвестиціями») у тому числі сам ПАТ «ВТБ банк» здійснювали схематичні операції з цінними паперами між собою, а також з одними й тими самими суб`єктами господарювання: ТОВ «КУА «Генезіс» (), ТОВ «ІБК «Фортеця» (), ТОВ «Тенюр» ().

Крім цього, вищевказані товариства мають ознаки пов`язаності між собою та з колишнім головою правління ПАТ «ВТБ Банк» ОСОБА_5 , який перебував на цій посаді у період з грудня 2006 по жовтень 2013 року.

На даний час простежується зв`язок з ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), яка є донькою ОСОБА_5 , та яка пов`язана з деякими з перелічених товариств. Зокрема, згідно з відомостями з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ОСОБА_6 на даний час є учасником ТОВ «Релікт-С» з часткою у статутному капіталі Товариства у розмірі 56 780,00 грн. та є одним з кінцевих бенефіціарних власників.

Крім цього, ОСОБА_6 є учасником ТОВ «Юджин Люкс» та є одним з кінцевих бенефіціарних власників. В свою чергу, ТОВ «Юджин Люкс» є одним з учасників ТОВ «КУА «Генезіс» з часткою у статутному капіталі Товариства у розмірі 261 050,00 грн. З ТОВ «КУА «Генезіс» вищевказані товариства постійно здійснювали операції з цінними паперами.

Крім того отриманою інформацією встановлено, що ТОВ "Чалогань Лтд", ТОВ "Флобер", ТОВ "Управління капітальними інвестиціями", ТОВ "КУА "ГЕНЕЗІС", ТОВ "ЛЄКУТР", ТОВ "КЛЕВЕР ЕСТЕЙТ", ТОВ "МОСКВА АКТИВ", ТОВ "ЕСПАЙ", ТОВ "РЕЛІКТ-С", ТОВ "ЮДЖИН-ЛЮКС", ПАТ "ЗНВКІФ "Амріта" та ПП "ЛАСТМА" фактично володіють та використовують для прикриття незаконної діяльності одні і ті ж самі особи.

Відповідно до висновку складеного за наслідками аналітичного дослідження щодо деяких фінансових операцій АТ "ВТБ Банк" проведеного відділом розслідування протиправних діянь Фонду гарантування вкладів фізичних осіб встановлено:

1. За результатами кредитування ТОВ "Чалогань Лтд" () ПАТ "ВТБ Банк" нанесено збитки у розмірі 145 604 828,00 грн, що у підсумку було списано за рахунок сформованого резерву Банку.

2. Причиною нанесення збитків стало прийняття позитивних рішень службовими особами ПАТ "ВТБ Банк" про кредитування ТОВ "Чалогань Лтд" за кредитним договором № 7 від 19.11.2009 в противагу висновкам відділу контролю ризиків корпоративних клієнтів та підрозділу по забезпеченню економічної безпеки ПАТ "ВТБ Банк" про стабільну збитковість позичальника та ризикованість операцій, що створило умови для настання наслідків у вигляді нанесення збитків ПАТ "ВТБ Банк".

3. Рішення щодо кредитування ТОВ "Чалогань Лтд" приймалися наступними службовими особами ПАТ "ВТБ Банк": ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 .

4. Операції між ПАТ "ВТБ Банк" та ТОВ «Флобер», ТОВ «Релікт-С», ТОВ «Управління капітальними інвестиціями», ТОВ «КУА «Генезіс» та ТОВ «ІБК «Фортеця» потребують проведення додаткового аналізу.

Таким чином, службові особи вказаних вище юридичних осіб спільно із службовими особами ПАТ "ВТБ Банк" зловживаючи службовими становищем привласнили грошові кошти, цінні папери та нерухоме майно належне ПАТ "ВТБ Банк" в особливо великих розмірах, тобто вчинили кримінальне правопорушення передбачене ч. 5 ст. 191 КК України.

Зважаючи на вищевикладене орган досудового розслідування приходить до висновку, що бездокументарні іменні інвестиційні сертифікати а також акції КІФ було випущено ТОВ "КУА "Генезіз" () та ПАТ "ЗНВКІФ "Амріта" () з метою приховування кредитних грошових коштів виведених з ПАТ «ВТБ Банк».

Предметом вчинення кримінального правопорушення передбаченого

ч. 5 ст. 191 КК України є майно, щодо якого відбулось привласнення шляхом зловживання службовим становищем.

Відповідно до Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні», державне регулювання ринку цінних паперів здійснює Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку.

Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку розробляє і затверджує нормативно-правові акти з питань, що належать до її компетенції, обов`язкові до виконання центральними та місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, учасниками ринку цінних паперів, їх об`єднаннями, контролює їх виконання.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» державне регулювання ринку цінних паперів здійснюється у формі контролю за достовірністю інформації, що надається емітентами та особами, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів, контролюючим органом.

Окрім цього, 26 червня 2019 року бездокументарні іменні інвестиційні сертифікати випущені ТОВ "КУА "Генезіз" () та акції КІФ ПАТ "ЗНВКІФ "Амріта" () - визнаний речовими доказами у кримінальному провадженні №0000617.

Прокурор вказує, що з метою забезпечення збереження речових доказів та 3) конфіскацією майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;, виникли підстави для застосування арешту вищевказаного майна, які мають доказове значення для досудового розслідування кримінального провадження № 0000617.

Відповідно до ч.5ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обгрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", п. 50, Series А N 98).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до вимог до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому

пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Окрім цього, санкціями ч. 3 ст. 209 та ч. 5 ст. 191 КК України передбачено конфіскацією коштів або іншого майна, одержаних злочинним шляхом, та з конфіскацією майна.

Відповідно до вимог ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання про задоволення клопотання прокурора про накладення арешту на бездокументарні іменні інвестиційні сертифікати, які є речовими доказами в даному кримінальному провадженні, з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, що зможе одночасно забезпечити запобігання можливості його приховування, відчуження.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на бездокументарні іменні інвестиційні сертифікати випущені ТОВ "КУА "Генезіз" () та акції КІФ ПАТ "ЗНВКІФ "Амріта" ().

Національній комісії з цінних паперів та фондового ринку України для захисту інтересів держави та інвесторів у цінні папери заборонити внесення змін до депозитарного обліку ТОВ "КУА "Генезіз" () та ПАТ "ЗНВКІФ "Амріта" ().

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1