1 із 4 Справа № 303/5807/19
Провадження №1-кп/303/680/19
Номер рядка статистичного звіту 223
Ухвала
07 листопада 2019 року м.Мукачево
Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області
в складі:головуючої судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м.Мукачево клопотання захисника ОСОБА_3 у кримінальному провадженні стосовно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Потсдам, Німеччина та мешканця АДРЕСА_1 , працюючого на посаді інженера 1-ої категорії 3-го сектору (з дислокацією в місті Мукачеві) УСБУ в Закарпатській області, не одруженого, раніше не судимого, громадянина України,
- обвинуваченого за частиною 1 статті 286 КК України,-
з участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5
потерпілої ОСОБА_6
представника потерпілої ОСОБА_7
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_3
В С Т А Н О В И В:
04 вересня 2019 року до Мукачівського міськрайонного суду надійшов обвинувальний акт стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 286 КК України..
У підготовчому судовому засіданні, відповідно до пункту 3 частини 2 статті 314 КПК України захисник обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_3 звернувся з клопотанням про повернення обвинувального акту прокурору для усунення недоліків.
Клопотання вмотивоване не тим, що обвинувальний акт складений стосовно ОСОБА_4 не відповідає вимогам статті 291 КПК України. Зокрема, пункт 3 частини 2 статті 291 КПК України передбачає, що обвинувальний акт повинен містити анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство).
Проте, в порушення вимог статті 55 та пункту 3 частини 2 статті 291 КПК України відсутні відомості щодо потерпілої ОСОБА_8 , якій також спричинені тілесні ушкодження за результатами дорожньо-транспортної пригод, яка мала місце 13 жовтня 2018 року близько 10 години 25 хвилин на відстані між селами В.Коропець та Березинка Мукачівського району автодороги Мукачево-Рогатин.
Також, захисником зазначено, що відповідно до ухвал слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 25 жовтня 2018 року призначено проведення судово-медичної експертизи отриманих ОСОБА_8 та ОСОБА_4 тілесних ушкоджень внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та встановлення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень. Мукачівським районним відділенням СМЕ зафіксовані тілесні ушкодження, проте встановити ступінь тяжкості тілесних ушкоджень та механізм їх виникнення не представилось можливим у

2 із 4
зв`язку з відсутністю медичної документації.
Таким чином, захисник ОСОБА_3 просив повернути обвинувальний акт стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 286 КК України прокурору для усунення недоліків. Також, під час підготовчого судового засідання додав, що обвинувальний акт не містить відомостей щодо обставин, які пом`якшують або обтяжують покарання обвинуваченому.
Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні просив задоволити клопотання захисника, зазначивши що дійсно, його дружині заподіяні тілесні ушкодження результатами дорожньо-транспортної пригод, яка мала місце 13 жовтня 2018 року. Під час досудового розслідування їй не було роз`яснено порядок визнання її потерпілою, тому вона не звернулася з відповідною заявою в порядку статті 55 КПК України.
Прокурор у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, мотивуючи тим, що доводи сторони захисту є необґрунтованими, оскільки статтею 55 КПК України чітко визначено хто може бути потерпілим у кримінальному провадженні та порядок визнання особи потерпілою. Зазначив, що ОСОБА_8 не зверталася з заявою про визнання її потерпілою, як це вимагає частина 2 статті 55 КПК України. Оскільки заява про визнання її потерпілою подана нею тільки 06 листопада 2019 року вважає, що суд може прийняти рішення про визнання її потерпілою на будь-якій стадії, в тому числі під час підготовчого судового засідання.
Потерпіла ОСОБА_6 та її представник ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання, мотивуючи тим, що ОСОБА_8 не зверталася з відповідною заявою стосовно визнання її потерпілою у даному кримінальному провадженні.
Заслухавши позицію сторін кримінального провадження, суд приходить до наступного.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК України)
Відповідно до статті 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Слід зазначити, що частиною 1 статті 91 КПК України визначено, що у кримінальному провадженні підлягає доказуванню, зокрема подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), що виходячи з суті цієї статті має відображатися в обвинувальному акті, відповідно до пункту 5 частини 2 статті 291 КПК України, як виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими.
Частиною 4 статті 110 КПК України встановлено, що обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.
Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим статті 291 КПК України, яка в свою чергу, містить вичерпний перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.
Відповідно до частини 2 статті 291 КПК України обвинувальний акт має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження,

3 із 4
місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові,дата та місце народження,місце проживання,громадянство); прізвище,ім`я,по батькові та займана посада слідчого,прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення,які прокурор вважає встановленими,правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини,які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи,які прокурор вважає встановленими; розмір витрат на залучення експерта(уразі проведення експертизи підчас досудового розслідування); дату та місце його складення та затвердження.
Тобто, обвинувальний акт має містити відомості щодо кожного з потерпілих. З наданих суду виписок з медичної карти стаціонарного хворого ОСОБА_8 вбачається, що остання була доставлена до приймального відділення Мукачівської ЦРЛ каретою швидкої допомоги за результатами дорожньо-транспортної пригоди. У подальшому діагностовано травматичний подвійний перелом нижньої щелепи гілки справа та кута.
Під час досудового розслідування на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 23 жовтня 2018 року призначено судово-медичну експертизу. Відповідно до висновку експерта №376/2018 Мукачівським районним відділенням СМЕ зафіксовані тілесні ушкодження, проте встановити ступінь тяжкості тілесних ушкоджень та механізм їх виникнення не представилось можливим у зв`язку з відсутністю медичної документації.
Слід зазначити, що ОСОБА_8 звернулася 06 листопада 2019 року з відповідною заявою про визнання її потерпілою, мотивуючи тим, що під час досудового розслідування наголошувала що є потерпілою відповідно до статті 55 КПК України.
Потерпілим у кримінальному провадження можу бути особа, які кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди ( стаття 55 КК України).
Відповідно до частини 2 статті 55 КПК України права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 7 статті 55 КПК України визначено, якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою. За відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок.
Тобто дана норма зобов`язує сторону обвинувачення роз`яснити особі її право на подання відповідної заяви, а у разі неподання такої заяви отримати відповідну згоду на визнання її потерпілою, і тільки після відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок.
Слід зазначити, що суд позбавлений можливості під час підготовчого судового засідання розглянути клопотання про визнання ОСОБА_8 потерпілою, оскільки формулювання обвинувачення не містить обставин вчинення кримінального правопорушення стосовно неї.
Крім того, відповідно до висновку експерта №376/2018 Мукачівським районним відділенням СМЕ встановити ступінь тяжкості тілесних ушкоджень та механізм їх виникнення не представилось можливим у зв`язку з відсутністю медичної документації. У свою чергу, відповідно до статті 332 КПК України, суд виключно під час судового розгляду має право доручити проведення експертизи експертній установі.
Наведене вище дає підстави вважати, що обвинувальний акт, в частині пред`явленого обвинувачення складений з порушенням вимог пункту 3 частини 2 статті 291 КПК України.

4 із 4
Також, суд погоджується з доводами сторони захисту, що обвинувальний акт не відповідає положенням пункту 5 частини 2 статті 291 КПК України, оскільки не містить відомостей щодо обставин, які обтяжують чи пом`якшують покарання обвинуваченому ОСОБА_4 .
Позиція сторони обвинувачення, стосовно прийняти рішення щодо визнання потерпілою ОСОБА_8 під час підготовчого судового засідання необґрунтована, оскільки формулювання обвинувачення не містить обставин вчинення кримінального правопорушення стосовно неї. Крім того, статтею 337 КПК України чітко визначені межі судового розгляду.
Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.
З огляду на вище викладене, допущені стороною обвинувачення порушення вимог КПК України перешкоджають призначенню судового розгляду з можливістю ухвалення в подальшому законного вироку, у зв`язку із чим обвинувальний акт необхідно повернути прокурору для виконання вимог статті 55, пунктів 3,5 частини 2 статті 291 КПК України.
Керуючись вимогами ст. ст.291-293, 314-315 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 задоволити.
Обвинувальний акт стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 286 КК України (згідно Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000066 від 13 жовтня 2018 року) повернути прокурору для виконання вимог статті 55, пунктів 3,5 частини 2 статті 291 КПК України.
Ухвала про повернення обвинувального акту може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Мукачівський міськрайонний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуюча ОСОБА_1