У Х В А Л А

09 грудня 2019 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши клопотання слідчого СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 подане в межах кримінального провадження № 0001779 від 11.08.2019 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, громадянина України, українця, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, на утриманні неповнолітніх та малолітніх дітей не має, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого: АДРЕСА_2 , раніше судимого, останній раз: 17.11.2015 Жовтневим р/с м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ст.185 ч.2 КК України у вигляді позбавлення волі строком на 2 роки. 30.10.2017 звільнений умовно-достроково на невідбутий строк 1 рік 11 днів, -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України та додані до клопотання матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

09 грудня 2019 року до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області звернулася слідчий СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує на те, що в провадженні СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0001779 від 11.08.2019 року за ч.2 ст.186 КК України.

Так, досудовим розслідуванням даного кримінального провадження встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 повторно 11 серпня 2019 року приблизно о 13.00 годині, знаходячись поблизу будинку 15 по вулиці Міжпланетна в Покровському районі міста Кривого Рогу, побачив незнайомого неповнолітнього ОСОБА_7 , у якого в руках знаходився мобільний телефон, після чого у нього раптово винник умисел на відкрите викрадення чужого майна останнього.

Продовжуючи свої злочинні дії, направлені на відкрите викрадення майна ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , з-за спини, підійшов до останнього та почав спілкуватися з ним. Під час розмови з ОСОБА_4 , ОСОБА_7 почав за одягати поясну сумку, в якій знаходився його мобільний телефон «Леново А 5000».

Після чого, ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що його дії носять відкритий характер та є очевидними, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна і звернення його на свою користь та діючи на досягнення єдиного злочинного результату, шляхом ривку вихопив з поясної сумки, яка висіла на поясі ОСОБА_7 , таким чином відкрито викрав, належний останньому мобільний телефон марки «Lenovo A5000», чорного кольору, вартість якого згідно висновку експерта судової товарознавчої експертизи №34/12.1/940 від 08.11.2019 становить 1216 гривень 67 копійок. Після чого, ОСОБА_4 з місця скоєння кримінального правопорушення зник, обернувши викрадене на свою користь і розпорядившись ним на власний розсуд.

В результаті умисних злочинних дій ОСОБА_4 , неповнолітньому потерпілому ОСОБА_7 завдано майнової шкоди на суму 1216 гривень 67 копійок.

Враховуючи викладене, слідчий вказує, що встановлена достатність доказів для оголошення підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України за ознаками відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вказуючи на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які повністю підтверджуються зібраними в кримінальному провадженні доказами, та просив клопотання задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні проти клопотання заперечив, просив відмовити в задоволенні клопотання, та обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні проти клопотання заперечив, просив відмовити в задоволенні клопотання, та обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, вказав на відсутність ризиків, що викладені в клопотанні, те, що підозрюваний має постійне місце проживання в м. Кривому Розі, відповідно вважає за можливе застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши думку прокурора, підозрюваного ОСОБА_4 , захисника, перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу. Враховуючи правову позицію, викладену в п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд розглядає можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Відповідно до положень ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, законне, тобто передбачене внутрішнім законодавством тримання особи під вартою з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення, не є порушенням права особи на свободу та особисту недоторканість. Крім цього, відповідно до зазначеної норми Конвенції, звільнення особи повинно обумовлюватися гарантіями явки в судове засідання.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчинені злочину який згідно ст.12 КК України відносяться до категорії тяжкого, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_4 , маючи непогашену в установленому законом порядку судимість, вчинив новий умисний тяжкий злочин відносно неповнолітнього, крім цього, вивченням особи підозрюваного ОСОБА_4 встановлено, що останній не одружений, офіційно не працює, постійного доходу не має, що свідчить про відсутність у нього засобів для існування та відсутність тісних соціальних зв`язків, що дає достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчиняти інші кримінальні правопорушення, переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, тобто вбачається наявність ризиків, що передбачений п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи вказані обставини є всі підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_4 може залишити місце проживання, ухилитися таким чином від слідства та суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні.

Однак з врахування всіх встановлених в судовому засіданні обставин, для запобігання даних ризиків, на думку суду, достатньо застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, оскільки саме цей запобіжний захід на думку слідчого судді забезпечить виконання підозрюваним ОСОБА_4 процесуальних обов`язків в повній мірі.

Даний запобіжний захід сприятиме запобіганню спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення можливого покарання за скоєні кримінальні правопорушення та запобіганню вчиненню ним інших кримінальних правопорушень чи продовження вчинення подібних кримінальних правопорушень та є менш суворим ніж тримання під вартою, передбаченого у КПК України запобіжного заходу та дозволить підозрюваному працевлаштуватися та відшкодувати шкоду, завдану потерпілому кримінальним правопорушенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Окрім цього, застосовуючи, щодо обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, суд вважає за необхідне покласти на нього обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 181, 183, 193 - 197, 372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати постійне місце проживання: АДРЕСА_1 в період з 20:00 год до 08:00 год.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого прокурора та суду за першою вимогою;

- повідомляти про зміну місця проживання слідчого прокурора та суд;

- не відлучатися із м. Кривого Рогу Дніпропетровської області без дозволу слідчого прокурора та суду;

- утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілим по кримінальному провадженню, крім участі у процесуальних діях;

Строк дії ухвали з 09 грудня 2019 року до 09 лютого 2020 року включно.

Виконання ухвали покласти на Покровське ВП КВП ГУНП України в Дніпропетровській області.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 положення ч. 5 ст. 181 КПК України, а саме: працівники поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1