печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 травня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , процесуального керівника у кримінальному провадженні прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням прокурора у кримінальному провадженні прокурора першого відділу процесуального керівництва управління наглядової діяльності Генеральної іспеції Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002398, -

В С Т А Н О В И В :
16.05.2019 прокурор першого відділу процесуального керівництва управління наглядової діяльності Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України радник юстиції ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з вищевказаним клопотанням.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що слідчими Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002398 від 28.09.2018 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Обгрунтовуючи, прокурор зазначав, що внаслідок особливої складності кримінального провадження неможливо закінчити досудове розслідування у тримісячний строк, оскільки для здійснення повного та неупередженого розслідування, щоб кожний хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, необхідно:

- розсекретити у повному обсязі матеріали за результатами проведених негласних слідчих (розшукових) дій, які можуть бути використані в доказуванні;

-з використанням розсекречених матеріалів НСРД додатково допитати свідків у кримінальному провадженні;

-отримати висновки двох комп`ютерно-технічних експертиз та технічної експертизи документів, долучити їх до матеріалів кримінального провадження;

-провести аналіз отриманих даних за результатами проведення двох комп`ютерно-технічних експертиз;

-скласти кінцеве повідомлення про підозру з урахуванням висновків криміналістичних експертиз;

-відкрити матеріали кримінального провадження стороні захисту у порядку ст. 290 КПК України та надати їх для ознайомлення;

-закінчити досудове розслідування у порядку п. 3 ч. 2 ст. 283, ст. 291 КПК України;

-виконати інші слідчі (розшукові), процесуальні дії, у проведенні яких з`явиться необхідність, направлені на звершення досудового розслідування у вказаному провадженні.

При цьому, ризики, передбачені ст. 177 КПК України та встановлені у ході досудового розслідування, що виправдовують обраний запобіжний захід не зменшилися та продовжують існувати.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з викладених в ньому підстав, просив задовольнити.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання не заперечували.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, позицію підозрюваного та захисника щодо клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вказаною статтею передбачено, також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Так, 13.02.2019 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

19.02.2019 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_3 застосовано запобіжний у вигляді домашнього арешту з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Строк дії ухвали визначено до 19.04.2019.

19.04.2019 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_3 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Строк дії ухвали визначено до 19.05.2019 року.

13.05.2019 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002398 від 28.09.2018 до п`яти місяців, тобто до 13.07.2019.

На даний час органом досудового розслідування призначена комп`ютерно-технічні експертизи та технічна експертиза документів, не розсекречено в повному обсязі матеріали НСРД, не допитані додатково свідки, не відкрити матеріали кримінального провадження стороні захисту в порядку ст..290 КПК України.

З викладеного вбачається, що кримінальне провадження триває, досудове розслідування не завершено.

Так, вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний може:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Слідчий суддя приймає до уваги, що у справі потрібно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, направлені на закінчення досудового розслідування.

Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, загрозу призначення суворого покарання за нього, характер вчинених злочинних дій, у яких підозрюється ОСОБА_3 , ризики які зазначені у клопотанні та одночасно вивчивши дані які характеризують особу підозрюваного, сімейний стан, стан здоров`я, його позитивні характеристики, слідчий суддя приходить до висновку, за доцільне продовжити до підозрюваного, передбачений ст. 181 КПК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у період доби з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний час доби здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, тобто одночасно буде забезпечено виконання цілей кримінального провадження та дотримано права особи підозрюваного, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 49 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 199, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Продовжити строк застосування до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 23:00 год. по 06:00 год. наступної доби, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0002398, а саме до 13 липня 2019 року включно.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_3 виконувати процесуальні обов`язки, визначені частиною п`ятою ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_3 до виконання органу Національної поліції за його місцем проживання.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Проголошення повного тексту судового рішення відбудеться 22 травня 2019 року, о 17:55 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1