ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/6285/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" вересня 2019 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нойштрелитць, Німеччина, громадянина України, жонатого, з повною вищою освітою, працюючого заступником генерального директора з питань капітальних вкладень Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , несудимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що групою слідчих слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві розслідується кримінальне провадження № 0007625, в рамках якого ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України, скоєних за таких обставин.

ОСОБА_5 , будучи заступником генерального директора з питань капітальних вкладень Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» (далі ККО «Київзеленбуд»), являючись службовою особою, маючи прямий умисел на внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей у невстановлені час та місці попередньо вступив у змову з директором ТОВ «Трівіжн» щодо внесення до актів приймання виконаних будівельних робіт завідомо неправдивих відомостей з метою подальшої розтрати бюджетних коштів, виділених з місцевого бюджету.

Так, 18.04.2018 між ККО «Київзеленбуд» в особі ОСОБА_5 та ТОВ «Трівіжн» в особі директора ОСОБА_8 укладено договір підряду № 49/4 на виконання комплексу будівельних робіт по об`єкту «Капітальний ремонт благоустрою парку «Партизанська Слава» у Дарницькому районі».

В подальшому ОСОБА_5 , достовірно знаючи про фактичні обсяги виконаних робіт, всупереч умов договору підряду, у невстановлені час та місці умисно вніс до складених ОСОБА_8 актів завідомо неправдиві відомості щодо обсягів виконаних ТОВ «Трівіжн» робіт, засвідчивши їх власним підписом та відтиском печатки ККО «Київзеленбуд», чим підтвердив викладені у них відомості та надав їм офіційного статусу, та передав для подальшого проведення оплати.

Загальна сума завищення вартості виконаних ТОВ «Трівіжн» робіт складає 11 776 791,54 грн.

Таким чином внаслідок внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей та проведеного на їх підставі перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок ТОВ «Трівіжн» ОСОБА_5 розтратив бюджетні кошти в розмірі 9 813 992,95 грн. (без ПДВ).

Клопотання обґрунтоване посиланням на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, існування ризиків переховування від органу досудового розслідування та/або суду, знищення речей і документів, незаконного впливу на свідків та інших учасників процесу, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення інших кримінальних правопорушень та недостатність менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання посилаючись на його невідповідність вимогам ст. 184 КПК України, недоведеність існування обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_5 до інкримінованих йому злочинів та заявлених ризиків. Вказав, зокрема, що підозра не підтверджуються зібраними досудовим розслідуванням доказами, в ході досудового розслідування не витребувана посадова інструкція підозрюваного, не допитано ОСОБА_8 , не надано оцінки показанням підозрюваного про обставини підписання ним актів та про те, що він взагалі не знайомий з ОСОБА_8 , а висновок експертизи неповний, оскільки не було виконано клопотання експертів про надання додаткових доказів.

Заслухавши учасників процесу та дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, суд встановив такі обставини.

06.09.2019 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру, за змістом якої йому інкримінується службове підроблення, вчинене за попередньою змовою групою осіб, та розтрата чужого майна шляхом зловживання службовим становищем, вчинена в особливо великих розмірах.

Проте аналізуючи сукупність наданих органом досудового розслідування матеріалів, суд дійшов висновку про відсутність вагомих доказів причетності ОСОБА_5 до інкримінованих йому злочинів за наведених у повідомленні про підозру обставин.

Так, ч. 2 ст. 9 КПК України визначає, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження …, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, подія кримінального правопорушення та винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення (ст. 91 КПК України).

Відповідно до положень ст. 93 цього Кодексу сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних (слідчих) розшукових дій, витребування та отримання речей, документів тощо, проведення інших процесуальних дій.

Доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів чи обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів (ст. 84 КПК).

Належними є докази які прямо чи непрямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів (ст. 85 КПК).

Ч. 1 ст. 11 КК України дає загальне визначення поняття злочину, яке містить у собі сукупність ознак, обов`язкових для будь-якого конкретного злочину. Такими ознаками є суспільна небезпечність діяння, передбаченість його Кримінальним кодексом, винність та вчинення його суб`єктом злочину.

За змістом диспозиції ст. 366 КК України об`єктивна сторона цього злочину полягає у перекрученні істини в офіційному документі, вчиненому службовою особою з використанням свого службового становища.

Оскільки суб`єктивна сторона цього злочину характеризується тільки прямим умислом, службова особа повинна завідомо усвідомлювати неправдивий характер тих відомостей, які вносяться нею до офіційних документів. Внесення до таких документів відомостей, неправдивий характер яких службова особа не усвідомлює, виключає склад службового підроблення.

Об`єктивна сторона злочину, передбаченого ст. 191 КК України, визначає три різні форми вчинення злочину: привласнення, розтрату чужого майна або заволодіння ним шляхом зловживання службовим становищем. Їх загальною ознакою є особливе відношення винного до майна, яким він заволодіває.

Привласнення або розтрата майна має місце в тому випадку, коли таке майно було ввірене винній особі або перебувало в її віданні, а заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовим становищем передбачає, що внаслідок службового становища суб`єкт злочину має право оперативного управління цим майном.

У клопотанні зазначено, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допиту свідків, висновком експертизи, документами та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності

Водночас в доданих до клопотання матеріалах відсутні достатні фактичні дані, які б свідчили про те, що ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_8 вніс до офіційних документів завідомо неправдиві відомості та розтратив бюджетні кошти.

Так, у зверненні гр-на ОСОБА_9 до органів поліції та у протоколі його допиту містяться лише припущення, що бюджетні кошти, виділені на реконструкцію парку, використовуються не за цільовим призначенням.

Договір підряду, додаткові угоди до нього, довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за листопад 2018 р. та акт приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2018 р. доводять факт їх підписання ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , проте у них відсутні жодні фактичні дані, які б свідчили про наявність в діях ОСОБА_5 складу інкримінованих йому злочинів.

В ході досудового розслідування було допитано директора та головного бухгалтера Комунального підприємства з утримання зелених насаджень Дарницького району м. Києва ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , однак доказів причетності ОСОБА_5 до кримінальних правопорушень їх показання не містять.

Відсутні такі докази і у протоколі огляду місця події та довідці перевірки окремих питань фінансово-господарської діяльності КО «Київзеленбуд».

Достатнім на даний момент досудового розслідування доказом, який доводить факт завищення вартості робіт по капітальному ремонту парку «Партизанська Слава» на суму 9 813 992,95 грн., є наданий прокурором в судовому засіданні висновок експертів, складений за результатами проведення комплексної будівельно-технічної та економічної експертизи, проте цей акт сам по собі теж не доводить наявність в діях ОСОБА_5 складу інкримінованих йому злочинів.

В ході допиту в якості підозрюваного ОСОБА_5 визнав, що на підставі доручення генерального директора він від імені замовника дійсно підписував довідки про вартість виконаних будівельних робіт та акти приймання виконаних будівельних робіт, проте зазначив, що перед їх підписанням на об`єкт не виїжджав і обсяги виконаних робіт не перевіряв, а підписи у цих документах ставив останнім, після підписів інженера з технічного нагляду, який відповідно до постанови КМУ № 903 зобов`язаний перевірити обсяги, види та якість виконаних робіт, та інженера-кошторисника, в обов`язки якого входить перевірка відповідності розцінок та договірної ціни. Підозрюваний також пояснив, що розпорядником бюджетних коштів є Управління екології КМДА, у складі якого діє комісія з перевірки обсягів та якості виконаних робіт, яка і здійснювала перевірку переданих ним актів, і лише після перевірки актів на бюджетний рахунок ККО «Київзеленбуд» переводились бюджетні кошти, які надалі перераховувались ТОВ «Трівіжн».

До матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, не додано жодних доказів, які б спростовували показання підозрюваного та підтверджували, що він був знайомий з ОСОБА_8 , вступив з ним у злочинну змову та завідомо усвідомлював неправдивий характер відомостей, які були внесені до актів приймання виконаних будівельних робіт.

Окрім того аналіз положень ст. 366, 191 КК України дає підстави для висновку, що службове підроблення та заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовим становищем об`єднує спеціальний суб`єкт злочину - службова особа, а дії особи щодо майна, яке не було у її віданні, не можуть бути кваліфіковані як розтрата.

Водночас службову інструкцію заступника генерального директора з питань капітальних вкладень КО «Київзеленбуд» чи інший акт, який би визначав повноваження підозрюваного, орган досудового розслідування не витребував, а зміст оголошеної ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, не відповідає вимогам кримінального закону, оскільки містить посилання як на розтрату, так і на заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовим становищем.

До того ж юридична кваліфікація інкримінованого підозрюваному службового підроблення є невірною, оскільки учинення злочину за попередньою змовою групою осіб при відсутності такої кваліфікуючої ознаки у відповідній статті кримінального закону визнається обтяжуючою обставиною і не потребує посилання на ч. 2 ст. 28 КК України.

Ч. 2 ст. 177 КПК України визначає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ст. 194 КПК України).
Відтак вказані норми покладають на слідчого суддю, суд обов`язок розглядати обґрунтованість підозри як необхідної умови застосування будь-якого запобіжного заходу.

За визначенням ЄСПЛ обґрунтована підозра передбачає наявність обставин або відомостей, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності особи до певного кримінального правопорушення.

Отже зважаючи на те, що сторона обвинувачення не надала будь-яких доказів обставин, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у причетності до службового підроблення та заволодіння бюджетними коштами, підстави для задоволення клопотання відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: