ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/7563/19 Номер провадження 11-сс/814/658/19Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2019 року м. Полтава

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря
судового засідання ОСОБА_5 ,
прокурора ОСОБА_6
захисника ОСОБА_7
підозрюваного ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції матеріали судового провадження за клопотанням по кримінальному провадженню № 0000543 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_7 поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу Октябрського районного суду м.Полтави від 20.08.2019,-

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого Другого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві ОСОБА_9 , за погодженням прокурора у кримінальному провадженні прокурором військової прокуратури Сумського гарнізону Центрального регіону України капітаном юстиції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню №0000543 від 18 серпня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Застосовано ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Богодухів Харківської обл., українцю, з вищою освітою, одруженому, старшому офіцеру охорони Управління Державної служби охорони, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,-

запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів - з 18 серпня 2019 року 02 години 10 хвилин.

Строк тримання під вартою встановлено ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з 18 серпня 2019 року з 02 години 10 хвилин.

Дія ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 16 жовтня 2019 року о 02 годині 10 хвилин.

Приймаючи таке рішення слідчий суддя врахував наявність: обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, яка підтверджується вагомими доказами, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_8 може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 у разі визнання його винуватим у вчиненні тяжкого злочину в якому він підозрюється, особу підозрюваного, вік, стан здоров`я, характер вчиненого злочину, майновий стан.
На підставі п.1, 2 ч.4 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначив розмір застави, оскільки ОСОБА_8 оголошено підозру у вчиненні злочину із застосуванням насильства до потерпілого ОСОБА_10 .

У апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою застосувати ОСОБА_8 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком 2 місяці з покладанням на нього обов`язків: прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утриматися від спілкування з потерпілим ОСОБА_10 , свідками: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , які були допитані під час досудового розслідування; не відвідувати місця, визначені судом; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документ и, що дають право на виїзд і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.
Свої вимоги апелянт мотивує тим, слідчим суддею не враховано, те що: підозра у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, є необґрунтованою; прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України; підозрюваний ОСОБА_8 одружений, має сім`ю, раніше до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягувався, будучи працівником управління Державної служби охорони України, приймав присягу, має гарні навички поводження зі зброєю, неодноразово заохочувався по службі від 26.02.2013, 20.08.2015, 24.08.2016, а також останній, визнав вину у вчиненому злочині, не має наміру перешкоджати провадженню, у якому всі фактичні обставини вже встановлені і доводять винуватість ОСОБА_8 .
На думку апелянта, слідчим та прокурором не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.
Заслухавши доповідь судді, підозрюваного та його захисника, які підтримали апеляційну скаргу з підстав у ній наведених, думку прокурора, який, посилаючись на законність оскаржуваного рішення слідчого судді просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, вивчивши матеріали судового провадження за клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 колегія суддів дійшла наступного висновку.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Рішення слідчого судді має чітко відповідати вимогам КПК України, у відповідності до яких воно постановлюється. В протилежному випадку рішення слідчого судді є незаконним.
Під час апеляційного розгляду встановлено, що у провадженні Другого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві перебуває кримінальне провадження № 0000543 від 18.08.2019 за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України (а.п. 5).
Органом досудового розслідування встановлено, що18.08.2019 приблизно 1 год. 30 хв., ОСОБА_8 , знаходячись у громадському місці, а саме біля кафе-бару «Підкова», що розташоване по пров. Киріківському, 16 в м.Охтирка Сумської обл., на ґрунті раптово виниклик неприязних стосунків із завідувачем вказаного кафе-бару ОСОБА_10 , маючи умисел, спрямований на грубе порушення громадського порядку із застосуванням вогнепальної зброї, діючи умисно, з хуліганських спонукань, незважаючи на наявність громадян, які перебували у вказаному закладі, взяв до рук пістолет «ПМТ», який належить його батькові ОСОБА_17 , почав погрожувати його застосуванням, після чого здійснив 4 постріли в гору та 1 постріл по потерпілому ОСОБА_10 , чим грубо порушив громадський порядок, що супроводжувалось особливою зухвалістю із застосуванням вогнепальної зброї та внаслідок чого ОСОБА_10 отримав вогнепальне поранення в надключичній області зліва.

18.08.2019 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України (а.п. 86-88).
19.08.2019 слідчим Другого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві ОСОБА_9 , погодженим прокурором у кримінальному провадженні прокурором військової прокуратури Сумського гарнізону Центрального регіону України капітаном юстиції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 мотивуючи обґрунтованою підозрою у вчиненні ОСОБА_8 злочину, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме те, підозрюваний під загрозою покарання може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Інші більш м`які запобіжні заходи не можливо застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 з таких причин:
особисте зобов`язання - у зв`язку з тим, що даний запобіжний захід вимагає наявність особливої довіри до підозрюваного в підтвердження можливості дотримання процесуальних обов`язків;

особиста порука - на адресу правоохоронних органів не надходили письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_8 ;

застава - слідчому чи прокурору не надходили заяви або клопотання від підозрюваного, його захисника, рідних або інших осіб про врахування можливостей внесення грошових коштів на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України при зверненні слідчого, прокурора до слідчого судді з клопотанням про застосування до ОСОБА_8 , запобіжного заходу;

домашній арешт - неможливо застосувати у зв`язку з тим, що ОСОБА_8 підлягає постійному візуальному контролю з метою запобігання вчиненню вказаних вище ризиків.

Слідчий суддя, задовольняючи клопотання слідчого, вказав, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце, підтверджуються достатніми, на даному етапі розслідування доказами, і у висновках, які зробив орган досудового розслідування, чогось необґрунтованого чи довільного не встановлено. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Згідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fох, CampbellandHartleyv. theUnitedKingdom), п. 32, SeriesA, № 182).
Розглядаючи клопотання про застосування виняткового запобіжного заходу щодо ОСОБА_8 у виді тримання під вартою, слідчий суддя встановив наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою злочину, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України, а також обґрунтував наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України - це можливість: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, через те, що підозрюваний ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст.296 КК України, покарання за яке, передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років позбавлення волі; перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином; вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Обґрунтованість підозри у вчиненні вказаного тяжкого злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема даними: протоколу огляду місця події від 18.08.2019 згідно яких за адресою: вул. Сумська, 142 м. Охтирка Сумська обл. було вилучено автомобіль «Мітсубусі Паджеро Спорт» д.н.з. НОМЕР_1 та предмет схожий на пістолет ПМТ з номером НОМЕР_2 з трьома предметами схожими на патрони(12-16); протоколу огляду місця події від 18.08.2019 згідно яких за адресою: пров. Кириківський, 16 м. Охтирка біля кафе бару «Підкова» виявлено та вилучено пляму бурого кольору та предмет схожий на гільзу з маркуванням «Sorb» 9 мм РА (а.п. 24-27); протоколу допиту потерпілого ОСОБА_10 , відповідно до яких останній вказує на ОСОБА_8 , який здійснив в нього постріл ( а.п. 28-31); протоколу допиту свідка ОСОБА_11 , згідно яких остання стверджувала, що ОСОБА_8 здійснив постріли в потерпілого ОСОБА_18 ( а.п. 42-43).

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_8 до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, з чим погоджується і колегія суддів.
Враховуючи надані стороною обвинувачення докази на підтвердження у даному кримінальному провадженні обґрунтованої підозри, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про її наявність. Крім того, відповідно до практики ЄСПЛ, недостатньо аби правоохоронні органи «добросовісно підозрювали особу». Повинні бути надані принаймні деякі факти чи інформація на підтвердження того, що особа підозрюється у вчиненні злочину обґрунтовано (рішення «Ільгар Маммадов проти Азербайджану» і рішення «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства»), що має місце в даному випадку та зазначено вище.
Отже, доводи апелянта про відсутність обґрунтованої підозри, є неспроможними.
В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).
Так, наявні в матеріалах кримінального провадження факти та обставини, на які посилається орган досудового розслідування у клопотанні та доведені прокурором та слідчим в судовому засіданні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може:переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що у свою чергу дає підстави для застосування до нього одного із запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, з метою забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ст. 178 КПК України, колегія суддів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_8 злочину та даних про особу підозрюваного, який згідно службової характеристики на яку послався прокурор під час апеляційного перегляду ОСОБА_8 зарекомендував себе негативно, потребує постійного контролю за якістю виконання наказів та розпоряджень, безвідповідальний при їх виконанні, не завжди передбачає наслідки рішень, що приймає, авторитетом та повагою у колег служби не користується, має два дисциплінарних стягнення (29.05.2019, 12.06.2019), характер ОСОБА_8 : запальний, нестабільний, схильний до необдуманих рішень в нестандартних ситуаціях, компромісних вирішень питань не шукає, критику не сприймає та не бере до уваги, вважаючи лише свою точку зору правильною, службою в Управлінні держаної охорони України не дорожить, вважає, що лише такий запобіжний захід як тримання під вартою здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
З викладеного вбачається, що слідчий суддя, при прийнятті рішення про застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, перевірив всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування виняткового запобіжного заходу, і зазначені обставини підтверджені достатніми даними, які досліджені та оцінені слідчим суддею в судовому засіданні.
На даному етапі розслідування лише такий запобіжний захід зможе дієво запобігти ризикам, доведеним прокурором під час розгляду клопотання, що виключає можливість обрання ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу, у тому числі, який просить апелянт: домашній арешт в нічний час доби.
Таке судове рішення не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки в справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а також цілком відповідають практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою, а не домашній арешт, як просить апелянт, має забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні.

Доводи апеляційної скарги захисника про відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду і не ґрунтуються на матеріалах справи.

Окрім цього, колегія суддів враховує те, що підозрюваний ОСОБА_8 одружений, має сім`ю, раніше до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягувався, будучи працівником управління Державної служби охорони України, приймав присягу, має гарні навички поводження зі зброєю, був заохочений по службі, те ,що визнав вину у вчиненому злочині, але на правильність прийнятого рішення це не впливає.

Тому зазначені в апеляційних скаргах доводи та підстави, з яких ставиться питання про скасування ухвали суду першої інстанції, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи.
Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів - не виявлено.
З огляду на вказане підстав для скасування ухвали слідчого судді щодо ОСОБА_8 як про це вказується в апеляційній скарзі, колегією суддів не встановлено.
Керуючись ст.ст.376,405,407,422 КПК України, колегія суддів,
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_7 поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишити без задоволення, а ухвалу Октябрського районного суду м.Полтави від 20.08.2019 щодо ОСОБА_8 без змін.
Ухвала апеляційного суду є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
С У Д Д І :
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4