н/п 1-кп/640/28/19
"24" жовтня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
обвинувачених - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
захисників - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
Згідно інформації, внесеної в систему автоматичного розподілу між суддями від 04.06.2015 року обвинувальний акт розподілено судді ОСОБА_1 та зареєстрований в контрольному журналі судових справ та інших матеріалів, переданих для розгляду судді 04.06.2015 року.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 28.07.2015 року справу призначено до судового розгляду.
Ухвалою апеляційного суду Харківської області від 29.06.2016 року із Лозівського міськрайонного суду Харківської області до Київського районного суду м.Харкова було направлено матеріали кримінального провадження 1-кп/629/229/16 (справа №629/3475/14-к) за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч.2 ст. 309, ч.2 ст. 307 КК України для об`єднання із кримінальним провадженням відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст. 187 КК України.
Згідно інформації, внесеної в систему автоматичного розподілу між суддями від 01.07.2016 року вказані матеріали кримінального провадження розподілено судді ОСОБА_1 та зареєстровані в контрольному журналі судових справ та інших матеріалів, переданих для розгляду судді 01.07.2016 року.
У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про виділення в окреме провадження матеріалів кримінального провадження відносно ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 309КК України з метою недопущення затягування процесуальних строків щодо розгляду кримінального провадження кримінальної справи відносно ОСОБА_5 , ОСОБА_4 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України. В обгрунтування клопотання вказав, що оскільки сторона обвинувачення впродовж тривалого часу не може забезпечити явку свідків, закупного по справі за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 309КК України, вказане приводить до тривалого розгляду об`єднаних справ, а тому вважав за доцільне їх виділити в окремі провадження.
Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 клопотання прокурора підтримали, посилаючись на його обгрунтованість.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник проти виділення матеріалів в окремі провадження заперечували.
Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справ, приходить до висновку щодо обгрунтованості заявленого прокурором клопотання та необхідності виділення кримінальних проваджень в окремі, що буде сприяти повноті та всебічності їх розгляду, та з-поміж іншого, дотримання розумності процесуальних строків їх розгляду.
Розумність строків як загальну засаду кримінального провадження сформульовано у ст. 28 Кримінального процесуального кодексу України, відповідно до якої під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) у рішеннях за заявами проти України неодноразово констатував порушення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Конвенція) та вказував на невідповідність тривалості кримінального провадження розумним строкам
Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків або при висуненні проти неї будь-якого обвинувачення має право на справедливий відкритий розгляд впродовж розумного строку.
Крім того, у п. 3 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права 1996 року передбачено, що кожен має право при розгляді будь-якого пред`явленого йому обвинувачення бути судимим без невиправданої затримки.
З аналізу практики ЄСПЛ щодо тлумачення розумного строку вбачається, що останній не може бути однаковим для усіх проваджень (справ), і було б неправильно встановлювати один строк у числовому виразі для усіх проваджень.
Перелік критеріїв для визначення розумності строків кримінального провадження у ч. 3 ст. 28 КПК України наведено з урахуванням практики ЄСПЛ, і такими є:
1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених і кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для досудового розслідування, тощо;
2) поведінка учасників кримінального провадження;
3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.
Пунктом 4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (ВССУ) від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» визначено, що відповідно до практики ЄСПЛ складність кримінального провадження визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження; кількості учасників провадження (потерпілих, свідків тощо); правової кваліфікації кримінального правопорушення; наявності на момент початку досудового розслідування відомостей щодо конкретної особи, яка ймовірно вчинила кримінальне правопорушення; характеру обставин, що підлягають доказуванню в кримінальному провадженні; меж доказування; обсягу матеріалів досудових розслідувань, що об`єднані в одному провадженні; необхідності призначення експертиз, їх складності; обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для всебічного та повного дослідження обставин кримінального правопорушення; необхідності отримання міжнародної допомоги в рамках кримінального провадження тощо.
Таким чином, додержання розумних строків у багатьох випадках тісно пов`язано із об`єднанням і виділенням кримінальних проваджень.
Відповідно до ч. 3 ст. 217, ч. 1 ст. 334 КПК України у разі необхідності матеріали досудового розслідування щодо одного або кількох кримінальних правопорушень можуть бути виділені в окреме провадження, якщо одна особа підозрюється у вчиненні кількох кримінальних правопорушень або дві чи більше особи підозрюються у вчиненні одного чи більше кримінальних правопорушень.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що виділення матеріалів кримінального провадження відносно ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 309 ККУ в окреме провадження позитивно вплине на повноту та всебічність судового розгляду обох кримінальних справ та дотримання принципу розумності процесуальних строків.
Керуючись ст. ст. 217, 334 КПК України, суд, -
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя -