1Справа № 335/8657/19 1-кс/335/5383/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2019 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжя клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Запоріжжя, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, маючого середню освіту, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -
- підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
З наданих слідчому судді матеріалів вбачається, що в провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Запорізькій області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000144 від 11.05.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Встановлено, що в теперішній час на території міста Запоріжжя, група осіб, за попередньою змовою, незаконно зберігають з метою збуту та незаконно збувають особливо небезпечний наркотичний засіб «каннабіс».

Досудовим слідством встановлено, що ОСОБА_6 маючи умисел на незаконне, в порушення вимог ст. 25 Закону України "Про наркотичні засоби, психотропні речовини i прекурсори", зберігання з метою подальшого збуту особливо небезпечного наркотичного засобу «канабіс», з відома ОСОБА_7 , за попередньою змовою з невстановленими в ході проведення досудового розслідування особами, діючи умисно, при невстановлених слідством обставинах та у не встановлений час з метою збуту, незаконно зберігав вказаний особливо небезпечний наркотичний засіб, за адресою свого мешкання: АДРЕСА_1 .

Так, 02.08.2019, в ході проведення санкціонованого обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , де знаходився ОСОБА_6 виявлено та вилучено 7 зіп-пакетів з рослинною речовиною сіро-зеленого кольору, згорток паперу з речовиною рослинного походження зеленого кольору, пачку з під цигарок «Parlament», в якій міститься три цигарки з речовиною зеленого кольору, яка згідно висновку експерта № 7-1444 від 03.8.2019 є особливо небезпечним наркотичним засобом «канабіс», загальною масою 18,0003г., яку ОСОБА_6 зберігав за місцем свого мешкання з метою подальшого збуту.
Таким чином, ОСОБА_6 своїми умисними діями вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 307 КК України, незаконне зберігання з метою збуту особливо небезпечного наркотичного засобу, за попередньою змовою групою осіб.

03.08.2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України КК України.

Обґрунтованість повідомлення про підозру ОСОБА_6 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами:- протоколами допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколами допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколами обшуків; протоколами затримання осіб в порядку ст. 208 КПК; висновками експертів ЗНДЕКЦ;
При обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, необхідно взяти до уваги те, що ОСОБА_6 , усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого ним кримінального правопорушення і послідуючого покарання, знаходячись на свободі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, що являється ризиком, передбаченим п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно вимогам п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час проведення досудового розслідування також встановлено наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ОСОБА_6 може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Згідно вимогам п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час проведення досудового розслідування також встановлено наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженню, що підтверджується тим, що він знає їх місце проживання, та важливість їх свідчень у подальшому досудовому розслідуванні.
Наявність вказаних ризиків підтверджується зібраними під час досудового розслідування матеріалами кримінального провадження, а саме: кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , є тяжким, за який передбачено покарання до десяти років позбавлення волі.
Усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого ним кримінального правопорушення та невідворотність покарання, з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_6 може переховуватиметься від органів досудового розслідування, чим перешкоджатиме встановленню істини у провадженні.
Застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту стосовно підозрюваного ОСОБА_6 не суперечитиме п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України та правовій позиції ЄСПЛ, оскільки саме такий запобіжний захід дасть можливість уникнути настання перелічених вище ризиків та забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених процесуальних обов`язків.

Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо особи, яка вчинила кримінальне правопорушення із застосуванням насильства, погрози його застосування, слідчий суддя, має право не визначати розмір застави, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. 177 (всі перелічені та обґрунтовані вище ризики) та ст. 178 КПК України, такі як: п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України - провина ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення доводиться вагомими доказами (перелічені вище);п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України тяжкість вчиненого ОСОБА_6 , за яке передбачено покарання у вигляді до 15 років позбавлення волі; п. 3 ч. 1 ст. 178 КПК України вік та стан здоров`я ( ОСОБА_6 не є неповнолітнім чи особою похилого віку, стан здоров`я дозволяє підозрюваному перебувати в умовах слідчого ізолятору); п. 5 ч. 1 ст. 178 КПК України відсутність постійного джерела доходів, місця роботи та офіційного місця працевлаштування; п. 10 ч. 1 ст. 178 КПК України наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, з наступних підстав:

- при обранні особистої поруки не встановлено осіб, які є такими, що заслуговують на довіру та зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків;

- при обранні особистого зобов`язання та домашнього арешту підозрюваний зобов`язується не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, житла, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого. Враховуючи тяжкість вчиненого злочину та усвідомлення ОСОБА_6 невідворотності покарання за його вчинення, існує ризик того, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування;

- обрання запобіжного заходу у вигляді застави також є не можливим, оскільки у підозрюваного відсутнє постійне джерело доходів та офіційне місце працевлаштування.

У зв`язку із зазначеними вище обставинами, досудове слідство приходить до висновку, що, перебуваючи на волі, ОСОБА_6 активно перешкоджатиме виконанню завдань кримінального провадження, що не дозволить виконати прийняті щодо нього процесуальні рішення та може продовжувати злочинну діяльність, тому слідчий звернувся до суду з клопотанням, у якому просить суд застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали та просили його задовольнити на підставах, які викладені у клопотанні.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти клопотання заперечували, посилаючись на недоведеність ризиків та необґрунтованість підозри. Захисник підозрюваного просив обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

У судовому засіданні у якості свідка також був допитані ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які є батьками підозрюваного та які пояснили, що вважають, що він не причетний до злочину та можуть забезпечити його належну поведінку у разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою. Виявила бажання поручитися за нього, зазначивши, що мають на нього вплив.
Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні слідчого управління ГУНП в Запорізькій області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000144 від 11.05.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

02 серпня 2019 року, о 17годині 30 хвилин ОСОБА_6 затриманий у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

03 серпня 2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України КК України.

Виходячи з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про ймовірну причетність ОСОБА_6 до вчинення злочину за викладених у клопотанні обставин. Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, слідчий суддя, наряду з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарь проти Молдови»), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті. Отже, посилання захисника на необґрунтованість висунутої ОСОБА_6 підозри у вчиненні інкримінованого злочину слідчим суддею до уваги не приймається.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Органом досудового розслідування шляхом внесення відповідного клопотання ініційовано питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Між тим, доводи клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними і прокурором в судовому засіданні не доведені.

Незважаючи на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, він вперше притягується до кримінальної відповідальності, офіційно не працевлаштований, має місце реєстрації та проживання, мешкає за батьками, які його охарактеризували з позитивної сторони, є неповнолітнім, має міцні соціальні зв`язки, що встановлено з показань свідків наданими у судовому засіданні.

Враховуючи характер висунутої підозри, з врахуванням позитивних характеристик підозрюваного ОСОБА_6 , а також відсутність даних про наявність з його сторони спроб ухилитися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до ОСОБА_6 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у її права і свободи, про який йдеться в клопотанні слідчого.

Оцінивши в сукупності всі вищезгадані обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_6 буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного ОСОБА_6 та тяжкості висунутої йому підозри і зможе забезпечити належне виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 219 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_6 в межах строку досудового розслідування, до 03.10.2019 року.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 195, 196, 197, 205,492 КК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП України в Запорізькій області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням електронних засобів контролю шляхом заборони підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 цілодобово залишати своє житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Розяснити підозрюваному ОСОБА_6 , що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право зявлятися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконання покладених на нього обов`язків.
Покласти на ОСОБА_6 , передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки:
- не залишати цілодобово місце проживання, без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- з`являтися до органів досудового слідства і суду, за першим викликом, у призначений час.
В разі невиконання покладених на ОСОБА_6 обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.
Звільнити ОСОБА_6 з - під варти в залі суду негайно.
Копію ухвали для виконання передати до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Визначити строк дії вказаної ухвали до 03 жовтня 2019 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом пяти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1