Справа № 203/3837/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 жовтня 2019 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпро клопотання старшого слідчого з особливо важливих справ другого відділу розслідувань кримінальних проваджень СУ фінансових розслідувань ГУ ДФС у Дніпропетровській області капітана податкової поліції ОСОБА_3 , про арешт майна, заявлене в рамках кримінального провадження №0000063,-

ВСТАНОВИВ:

До Кіровського районного суду м.Дніпропетровська надійшло вищезазначене клопотання, погоджене прокурором, про накладення арешту на нерухоме майно, що належить ОСОБА_4 .
Перевіривши доводи заявленого клопотання та долучені до нього документи, якими обґрунтовується останнє, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно наданого до клопотання витягу з ЄРДР вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000063 було розпочато за ч.3 ст.212 КК України відносно службових осіб ТОВ «Дан-Пак», за фактом ухилення від сплати податку на додану вартість та податку на прибуток на суму понад 4 млн. грн., чим спричинили ненадходження в бюджет держави коштів в особливо великих розмірах.

Відповідно ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів такого забезпечення є арешт майна.
Частинами 1,3 ст.132 КПК України встановлено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

В обгрунтування клопотання слідчий посилався на те, що ОСОБА_4 є одноособовим власником та керівником ТОВ «Дан-Пак» та просив накласти арешт на належне ОСОБА_4 на праві приватної власності нерухоме майно з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Тобто, просив накласти арешт з підстав, передбачених п.4 ч.2 ст.170 КПК України.
Поряд з цим, ч.6 ст.170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 у кримінальному провадженні має статус свідка та про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України йому не повідомлялось. Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлявся.
Доказів іншого, надані до клопотання матеріали кримінального провадження не містять
За вказаних обставин, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність передбачених п.4 ч.2, ч.6 ст.170 КПК України правових підстав для накладення арешту на майно ОСОБА_4 та про необхідність відмови в задоволенні клопотання слідчого.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.3,26,131-132,170-173,175,309 КПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання старшого слідчого з особливо важливих справ другого відділу розслідувань кримінальних проваджень СУ фінансових розслідувань ГУ ДФС у Дніпропетровській області капітана податкової поліції ОСОБА_3 , про арешт майна, заявлене в рамках кримінального провадження №0000063 - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1