Справа № 190/1619/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2019 року Слідчий суддя Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря ОСОБА_2 , прокурора Вільногірського відділу Жовтоводської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , слідчого СВ П`ятихатського ВП Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції - ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні, клопотання слідчого СВ П`ятихатського ВП Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції - ОСОБА_4 , погоджене прокурором Вільногірського відділу Жовтоводської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно за кримінальним провадженням, внесеним до ЄРДР №0000801 від 16.10.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 275 КК України,

ВСТАНОВИВ:

22 листопада 2019 до слідчого судді надійшло зазначене клопотання, в якому слідчий просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: на 202 металеві балони зі вмістом невстановленої на даний час речовини, яка може відноситися до небезпечних та вибухових речовин, які знаходилися у володінні ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .
На підтвердження слідчий вказує, що 16.10.2019 до П`ятихатського ВП Жовтоводського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення від начальника СРПП № 2 Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 про те, що за адресою: АДРЕСА_1 ФОП « ОСОБА_9 » займається підприємницькою діяльністю з особливо небезпечними речовинами, а саме з кисневими балонами не маючи на це ліцензії та документів, чим порушує правила безпеки при поводженні з небезпечними речовинами.

16.10.2019 СВ П`ятихатського ВП Жовтоводського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області внесено відомості до ЄРДР за № 0000801, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 275 КК України, яке в подальшому перекваліфіковано на ч. 1 ст. 275 КК України.

01.11.2019 р. слідчим СВ П`ятихатського ВП Жовтоводського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області на підставі ухвали слідчого судді Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області справа №190/1619/19, провадження №1-кс/176/871/19 проведено обшук території домоволодіння АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , в ході якого на території подвір`я виявлено та вилучено: 202 металеві балони із вмістом невстановленої на даний час речовини, яка може відноситися до небезпечних та вибухових речовин.
Оскільки незастосування арешту до вилученого майна може призвести в подальшому до їх приховування або відчуження особою, у володінні якої вони перебували, тобто на території домоволодіння АДРЕСА_1 к володінні ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , слідча просить накласти арешт на вилучене майно.

В судовому засіданні слідча та прокурор клопотання підтримують у повному обсязі і просять його задовольнити.

Власники майна ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися.

Адвокат ОСОБА_5 , яка представляє за договором інтереси власника майна ОСОБА_6 в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечує, вказує на його не обгрунтованість та не мотивованість. Зазначає, що під час проведення обшуку було порушено норми діючого КПК України, вилучене майно не не було опечатано та підписано, тобто вилучені балони не можливо ідентифікувати. Крім того, вказує, що ухвалою про надання дозволу на обшук домоволодіння по АДРЕСА_1 , було надано дозвіл на вилучення балонів з вмістом не встановленої на даний час речовини, яка може відноситись до небезпечних та вибухових речовин, але слідчим було виявлено також пусті балони. Вказує, що на території домоволодіння ведеться законна підприємницька діяльність, вартість балонів є значною, вилучення балонів призведе до зупинення підприємницької діяльності. Вважає, що слідчим порушено строки звернення до суду з клопотанням прро арешт майна, тому просить відмовити в його задоволенні.

Згідно ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання без участі осіб, які не з`явилися.

За змістом ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, різновидом яких є арешт майна, застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, крім іншого, правові підстави для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, в разі якщо арешт майна накладається з метою забезпечення збереження речових доказів; наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, в разі якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб ч. 2 ст. 173 КПК України.
Згідно ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Як випливає із змісту ст. 172 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, якщо арешт майна накладається з метою забезпечення збереження речових доказів; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Ознайомившись із матеріалами доданими до клопотання, а саме Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000801 від 16.10.2019 року, протоколами огляду місця події від 16.10.2019 року, поясненнями ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , протоколами допиту свідків, ухвалою слідчого судді від 01.11.2019 про надання дозволу на обшук , протоколом обшуку від 01.11.2019, а також постановою слідчого від 04.11.2019 року про визнання речовими доказами, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно ч.5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Так, ухвалою слідчого судді від 01.11.2019 року було задоволено клопотання слідчого про надання дозволу на обшук домоволодіння , розташованого по АДРЕСА_1 , згідно протоколу обшуку від 01.11.2019, обшук було проведено 01.11.2019 року о 15.28 год., час закінчення обшуку в протоколі відсутній, постановою від 04.11.2019 року вилучене майно визнано речовими доказами за даним кримінальним провадженням, клопотання про арешт майна передано на поштове відділення 04.11.2019 р, та отримано П`ятихатським районним судом Дніпропетровської області 05.11.2019.

Оскільки під час розгляду клопотання, слідчим суддею було встановлено, що з часу вилучення майна на підставі ухвали слідчого судді про обшук, до часу звернення до суду з даним клопотанням пройшло понад 48 годин, слідчий повинен був звернутися до слідчого судді з даним клопотанням не пізніше 03.11.2019, тобто встановлено порушення вимог ч.5 ст.171 КПК України, тому слідчий суддя вважає, що відсутні правові підстави для накладення арешту на вилучене майно та для задоволення клопотання слідчого.

На підставі ч. 3 ст. 173 КПК України, відмова в задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, 309 КПК України, слідчий суддя ,-

Постановив:

В задоволенні клопотання слідчого СВ П`ятихатського ВП Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції - ОСОБА_4 , яке погоджене прокурором Вільногірського відділу Жовтоводської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно за кримінальним провадженням, внесеним до ЄРДР №0000801 від 16.10.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 275 КК України- відмовити.

Тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: