Провадження № 1-кп/638/600/19
УХВАЛА
іменем України
18 листопада 2019 року Дзержинський районний суд міста Харкова в складі
головуючого - судді ОСОБА_1
за участю прокурора ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участю секретаря ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши матеріали кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, українця, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, фактично зареєстрованого та мешкаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимий, в скоєнні кримінальних правопорушень, передбачений ч.2,3 ст. 185 КК України,-

встановив:
В провадженні Дзержинського районного суду міста Харкова перебуває вказане об`єднане кримінальне провадження.
Прокурором ОСОБА_6 заявлено клопотання про продовження строків тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 .
Обвинувачений покладався на розсуд суду при вирішенні вказаного клопотання.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно ст.ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє «прогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства». У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Суд вважає, що на теперішній час ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були враховані при обранні запобіжного заходу продовжують існувати, а тому продовжує строк тримання під вартою на 60 діб.
Судом встановлено, що ОСОБА_5 , обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення середньої тяжкості, та тяжкий злочин, офіційного місця роботи не має, раніше неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів, тому достатніх підстав на теперішній час для заміни або скасування раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом не вбачається, оскільки, знаходячись на волі, обвинувачений може продовжити злочинну діяльність.
Під час розгляду клопотання судом вивчена можливість щодо не продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Однак, враховуючи існування ризиків, передбачених п.1. п.3 п.5. ч.1 ст. 177 КПК України та оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого обвинувачується, ті обставини, що обвинувачений ОСОБА_5 офіційно не працює, може переховуватися від суду, застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливе, а тому, суд продовжує для ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Вказаний висновок ґрунтується на вищевикладених обставинах, що свідчать про не зменшення заявлених ризиків та виправдовують тримання особи під вартою. Вказані ризики- є реальними та триваючими, вони виключають можливість заміни запобіжного заходу щодо обвинуваченого, а альтернативні запобіжні заходи не забезпечать достатній рівень гарантій належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Виходячи з цього, керуючись вимогами ст. 331,369 КПК України,

постановив:
Продовжити відносно ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів - до 16 січня 2020 року, задовольнивши клопотання прокурора.

Ухвала може бути оскаржена в порядку глави 18 КПК України.

Суддя ОСОБА_1 .