Провадження №: 1-кс/755/7232/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" вересня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00001203 від 26.09.2017 року, про передачу арештованих активів,

в с т а н о в и в:

Прокурор відділу прокуратури м. Києва звернувся до суду із клопотанням, у межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00001203 від 26.09.2017 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.204, ч.3 ст.229, ч.3 ст.212, ч.3 ст.368, ч.3 ст.369 КК України, про передачу арештованих активів.
Із тексту клопотання вбачається, що в період з 2017 року по теперішній час посадовими особами ТОВ «ЕН-АЙ-ЕС» та ТОВ «ЕН-АЙ-ЕС УКРАЇНА» та іншими, за сприянням службових осіб Київської митниці ДФС та Київської міської митниці ДФС, які отримують неправомірну вигоду, здійснюється незаконний імпорт контрафактних товарів, а саме продукції корпорації «ХІАОМІ»: смартфонів, планшетів та іншої електроніки, що містить знаки для товарів та послуг «МІ», «XIAOMI», «Redmi».
Також вказано, що офіційні представники корпорації «Хіаомі», що внесені до митного реєстру об`єктів права інтелектуальної власності, фірмам імпортерам ТОВ «ЕН-АЙ-ЕС» та ТОВ «ЕН-АЙ-ЕС УКРАЇНА» дозволу на розмитнення товару з об`єктами інтелектуальної власності корпорації «ХІАОМІ» не надавали, про що повідомлено службових осіб Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС.
Поміж цим, посадові особи ТОВ «ЕН-АЙ-ЕС» та ТОВ «ЕН-АЙ-ЕС УКРАЇНА» вступили у злочину змову з митними брокерами, які перебувають у злочинні змові з працівниками Київської митниці ДФС та Київської міської митниці ДФС, які отримують неправомірну вигоду за здійснення незаконного розмитнення контрафактної продукції корпорації «ХІАОМІ», яка в подальшому реалізується по території України.
27.11.2018 - 30.11.2018 прокуратурою міста Києва проведено обшук за адресою: Київська обл., м. Бориспіль, Міжнародний аеропорт «Бориспіль», в ході якого вилучено товари корпорації XIAOMI.
Вилучене майно постановою прокурора від 30.11.2018 визнано речовими доказами та передано на відповідальне зберігання працівникам Київської митниці ДФС.
17.12.2018 ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва накладено арешт на вказані товари.
28.12.2018 постановами Бориспільського міськрайонного суду Київської області провадження по справам щодо порушення ч.1 ст.483 МКУ визначено, що у разі відсутності та виявлення власника товарів підлягають застосуванню положення п.7 ч.1 ст.238, ч.4 ст.243 МК України.
Офіційними імпортерами продукції яка містить ТМ XIAOMI, Mi, RedMi що постачається на територію України є наступні компанії: ПП «Укртранслогістика», ТОВ «ЦИФРА-ТРЕЙД» та ТОВ «ЦИФРОТЕХ». Зазначена інформація внесена до митного реєстру. Зазначені імпортери не ввозили на територію України товари, що вилучені в ході обшуку.
Згідно з висновками експертів станом на 07.08.2018 загальна ринкова вартість вилучених товарів станом на 07.08.2018 складала 9676754,79 грн.
Станом на 22.04.2019 ринкова загальна ринкова вартість товарів станом на 24.04.2019 складала 8392942,70 грн.
Відповідно до авінакладних отримувачем вищевказаного товару є ТОВ «Тридента Арго».
Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 12.06.2019 задоволено клопотання прокурора про передачу Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів в управління для реалізації або передачі в управління за договором на підставах, у порядку та на умовах, визначених ст. ст. 19, 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», майно вилучено в ході обшуку 27.11.2018 - 30.11.2018 за адресою: Київська обл., м. Бориспіль, Міжнародний аеропорт «Бориспіль», товарів корпорації XIAOMI.
Разом з тим, відповідно до матеріалів справи встановлені арифметичні помилки щодо кількості телефонів, які ухвалою суду передано Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.
Учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явилися.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.
Речовими доказами, згідно ч.1 ст.98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до абз.7 ч.6 ст.100 КПК України, речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.
У випадках, передбачених п.п.2, 4, абз.7 ч.6 ст.100 КПК України, слідчий за погодженням із прокурором або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, або до суду під час судового провадження, яке розглядається згідно із статтями 171-173 цього Кодексу. Прокурор у випадку, передбаченому абзацом сьомим частини шостої цієї статті, не пізніше наступного робочого дня з моменту постановлення ухвали слідчого судді, суду надсилає копію цієї ухвали Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, із зверненням щодо прийняття активів, а також вживає невідкладних заходів щодо передачі цих активів Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.
Частиною 1 статті 2 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» передбачено, що Національне агентство є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, та/або з управління активами, на які накладено арешт або які конфісковано у кримінальному провадженні.
У пункті 4 частини 1 статті 9 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» зазначається, що на Національне агентство покладено функцію з проведення оцінки, ведення обліку та управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні.
За абзацом 4 частини 1 статті 1 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», управляючи активами, Національне агентство забезпечує збереження активів, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, та їх економічної вартості.
Відповідно до частини 3 статті 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», управління активами, зазначеними у частині першій цієї статті, здійснюється Національним агентством на умовах ефективності, а також збереження та збільшення їх економічної вартості.
Абзацом 1 частини 1 статті 19 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» встановлено, що Національне агентство здійснює управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у тому числі як захід забезпечення позову - лише щодо позову, пред`явленого в інтересах держави, із встановленням заборони розпоряджатися та/або користуватися такими активами, сума або вартість яких дорівнює або перевищує 200 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня відповідного року.
Відповідно до абзацу 2 частини 1 статті 19 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», активи, визначені абзацом першим цієї статті, приймаються в управління на підставі ухвали слідчого судді, суду чи згоди власника активів.
Згідно з частиною 2 статті 19 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», у разі прийняття в управління активів, які чи права на які та їх обтяження підлягають державній реєстрації, Національне агентство надсилає того самого дня інформацію про накладення арешту на активи органам, що ведуть державні реєстри таких активів, прав на них або їх обтяжень.
Частиною 1 статтею 21 Закону встановлено, що управління рухомим та нерухомим майном, цінними паперами, майновими та іншими правами здійснюється Національним агентством шляхом реалізації відповідних активів або передачі їх в управління.
Вимогами абзацу 2 частини 2 статті 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» передбачено, що управління активами здійснюється на підставі договору, укладеного відповідно до глави 70 Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом, між Національним агентством та управителем визначеним за результатами конкурсу відповідно до абзацу першого частини другої зазначеної статті Закону.
Згідно з частиною 4 статті 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», майно, в тому числі у вигляді предметів чи великих партій товарів, зберігання якого через громіздкість або з інших причин неможливе без зайвих труднощів, або витрати із забезпечення спеціальних умов зберігання якого чи управління яким співмірні з його вартістю, або яке швидко втрачає свою вартість, а також майно у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, підлягає реалізації за цінами що найменш не нижче ринкових.
У разі надходження винесеного у межах наданих законом повноважень рішення прокурора, а також судового рішення, що набрало законної сили, яким скасовано арешт прийнятих в управління активів, Національне агентство у триденний строк повертає їх законному власнику.
Вимогами статті 24 Закону, встановлено, що надходження від здійснюваного Національним агентством управління активами, а також кошти, одержані на підставі міжнародних угод щодо розподілу та повернення активів в Україну, перераховуються до державного бюджету.
Приймаючи таке рішення, слідчий суддя оцінює індивідуальні ознаки та властивості арештованого у даному кримінальному провадженні майна, вартість якого значно перевищує 200 розмірів мінімальної заробітної плати, що підтверджується матеріалами клопотання прокурора, та як наслідок виходить з того, що зазначені у клопотанні підстави для передачі майна на здійснення заходів з управління ним, мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні та доданих матеріалах та одночасно враховує, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити необхідність передачі такого майна на здійснення заходів з управління ним, з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.
Зважаючи на викладене та враховуючи при цьому процесуальну позицію сторони обвинувачення, яка вказує на неможливість самостійно здійснити управління вказаним майном, та враховуючи при цьому об`єктивну необхідність виключити прямий або опосередкований вплив та посягання на арештоване майно, запобігти можливості знищення, відчуження майна, слідчий суддя приходить до переконання про задоволення вимог клопотання щодо передачі майна на зберігання до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів з метою досягнення завдань кримінального провадження.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110, 131, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про передачу арештованих активів задовольнити.
Передати Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (), в управління для реалізації або передачі в управління за договором у порядку та на умовах, визначених ст.ст. 1, 9, 19-24 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» майно вилучено в ході обшуку 27.11.2018 - 30.11.2018 за адресою: Київська обл., м. Бориспіль, Міжнародний аеропорт «Бориспіль», товарів корпорації XIAOMI, а саме: 3 мобільних телефона Redmi 6 4GB RAM 64GB ROM; 1 мобільний телефон Mi 8 6GB RAM 128GB ROM 64GB ROM; 4 мобільних телефона Mi Mix 2S 6GB RAM 64GB ROM; 2 мобільних телефони Redmi 5 2GB RAM 16GB ROM; 20 мобільних телефонів Mi A1 4GB RAM 64GB ROM; 2 мобільних телефона Mi A2 4GB RAM 64GB ROM; 22 мобільних телефона Redmi 5A (або 4G+) 2GB RAM 16GB ROM; 68 мобільних телефонів Redmi Note 5 4GB RAM 64GB ROM; 44 мобільних телефонів Redmi S2 3GB RAM 32GB ROM; 1 мобільний телефон Redmi S2 EU 64G; 20 мобільних телефонів Redmi 5 Plus (або 4G+) 4Gb RAM 64GB ROM.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя