Провадження № 1-кс/712/6240/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 серпня 2019 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
підозрюваного ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України,-

В С Т А Н ОВ И В:

Старший слідчий слідчого відділу Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 звернулася із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Клопотання мотивується тим, що слідчим відділом Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004463 від 12.08.2019 року за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 12.08.2019 близько 06 год. 25 хв., перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, прийшовши до сусідки ОСОБА_7 та достовірно знаючи про неправдивий характер поширюваної ним інформації, розуміючи, що таке повідомлення викличе обстановку страху у населення та порушить громадську безпеку, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання саме цих суспільно-небезпечних наслідків, вчинив умисне кримінальне правопорушення, що виразилося у тому, що ОСОБА_6 , у вказаний день та час, діючи умисно, завідомо неправдиво повідомив ОСОБА_7 про замінування житлового будинку АДРЕСА_1 , після чого зник у невідомому напрямку.

У вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Черкаси, українець, громадянин України, освіта середня, неодружений, неповнолітніх та малолітніх дітей на утриманні не має, тимчасово не працюючий, депутатом, учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, інвалідом не являється, проживає за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимий.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: даними протоколів огляду місця події від 12.08.2019 року; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_7 ; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_8 ; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_9 ; даними протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідком ОСОБА_7 ; даними протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідком ОСОБА_10 ; іншими матеріалами кримінального провадження в своїй сукупності.

12.08.2019 ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

12.08.2019 ОСОБА_6 обґрунтовано повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, тобто, у завідомо неправдивому повідомленні про підготовку вибуху.

Крім цього, ОСОБА_6 , 12.08.2019, приблизно о 11 год. 00 хв. знаходячись в приміщенні № 202 Черкаського відділу поліції, що за адресою: м. Черкаси, вул. Пастерівська, 104, де він був переданий працівникам ВКП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області, для проведення опитування останнього та встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, Після проведення опитування та надання процесуального документу для ознайомлення, кинув ручку на стіл та різким рухом наблизився до оперуповноваженого ст. лейтенанта поліції ОСОБА_11 обхопив руками шию та почав душити кайданками, які були одягнені на ньому, внаслідок чого завдав ОСОБА_12 фізичної болі та тілесних ушкоджень.

Внаслідок цього, по факту даного правопорушення було внесено відомості до Єдиного реєстру судових рішень № 0004474 від 16.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Беручи до уваги, що ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 на даний час ніде не працює та зусиль для пошуку роботи не докладає, не має постійного джерела прибутку, знаходячись на волі може незаконно впливати на свідків, шляхом умовлянь, погроз, підкупу чи іншим чином, може скоїти нові умисні злочини, з метою припинення його злочинної діяльності та забезпечення виконання вироку суду, а також враховуючи те, щоб забезпечити належну поведінку підозрюваного ОСОБА_6 та запобігти вищевказаним ризикам можливо шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали та просили його задоволити.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із взяттям під варту, оскільки ОСОБА_6 має місце проживання, щиро розкаюється в скоєному.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до часткового задоволення.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ст. 183 тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжний заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Згідно рішення ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» ризик вчинення нових правопорушень має місце, коли попередня поведінка дає підстави для очікувань, що він не має наміру зупинятись у своїх злочинних діях; коли небезпека має бути явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи. Рішенням ЄСПЛ «Сельчук проти Туреччини» визначено, що попередня судимість може бути підставою ризику вчинення нових правопорушень.

В своєму клопотанні, слідчий посилається на те, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства було встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконний вплив на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інші кримінальні правопорушення, не має постійного місця проживання.

Європейський суд з прав людини, зокрема у викладених рішеннях по справах «Калашников проти Росії», «Томазі проти Франції» та інших, роз`яснив, що сама по собі тяжкість злочину згідно повідомлення особі про підозру, не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За роз`ясненнями п.п. 3, 13 постанови Пленуму Верховного Суду №4 від 25 квітня 2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» (зі змінами і доповненнями, внесеними постановами Пленуму Верховного Суду України від 11 червня 2004 року №10 та від 24 жовтня 2008 року №15), взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим він обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинувачуваним процесуальних обов`язків, і його належної поведінки; обов`язковою умовою взяття під варту (виходячи з його правової природи) має бути обґрунтована впевненість в тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний має місце проживання, а саме проживає за адресою: АДРЕСА_3 разом з цивільною дружиною, вину в інкримінованому злочині визнає, розкаюється. Раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, неофіційно працює, сама по собі тяжкість злочину згідно повідомлення ОСОБА_6 про підозру, не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Попередня поведінка ОСОБА_6 не дає підстав для очікувань, що він має намір вчиняти нові правопорушення.

Дослідженням клопотання, матеріалів кримінального провадження, та поясненням слідчого та прокурора у судовому засіданні вбачається, що органом досудового розслідування не доведено, що підозрюваний буде переховуватися від органів досудового розслідування та уникати явки за викликами.

За таких обставин, та аналізу зібраних досудовим розслідуванням матеріалів клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що підозрюваний не потребує ізоляції від суспільства та є можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту у нічний час доби.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176-178, 182, 183, 184, 194 - 195, 369 - 372, 369 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України задовольнити частково.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 20.00 год. до 06.00 год., строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 11 жовтня 2019 року, включно.

Строк домашнього арешту обчислювати з моменту винесення ухвали, тобто з 13 серпня 2019 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

1) не залишати житло з 20 години до 06 години за адресою проживання: АДРЕСА_3 ;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) не спілкуватися з потерпілим та свідками в даному кримінальному провадженні.

Працівники Національної поліції в Черкаській області з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала про запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному після її оголошення.

Копію ухвали направити начальнику Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області для організації її виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1