Справа № 643/2956/19
Провадження № 1-кс/643/1325/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28.02.2019 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у закритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання слідчого Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001574 від 22.03.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
З представлених суду матеріалів вбачається, що до Московського ВП надійшла заява ОСОБА_4 про те, що 20.09.2017 за адресою м. Харків, вул. Механізаторська 13а, ОСОБА_5 , незаконно заволодів транспортним засобом заявника, а саме автомобілем марки «ВАЗ 2110» в кузові жовтого кольору, р.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 1999 року випуску.

За даним фактом 23.03.2018 відомості внесені до ЄРДР за № 0001574 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України

17.08.2018 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Відповідно висновку авто-товарознавчої експертизи №9577 від 10.05.2018 вартість автомобіля «ВАЗ 2110» в кузові жовтого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 1999 року випуску, що належить ОСОБА_4 становить 60817,12грн.

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, зазначивши що у кримінальному провадженні буде заявлено цивільний позов, а також з метою позбавлення можливості перереєстрації нерухомого майна яке належить підозрюваному.

Разом з клопотанням слідчий подав заяву про розгляд без його участі та наполіг на задоволенні клопотання.

Суд, дослідивши матеріали, надані суду, дійшов наступного: ч. 1 ст. 170 КПК України передбачає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданнями арешту майна, є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження… .
В частині 2 ст. 170 КПК України зазначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Зі змісту клопотання вбачається, що метою арешту частини квартири, яка належить ОСОБА_7 , є виключно відшкодування завданих збитків державі, тобто, як вказано в п. 4 ч. 1 ст. 170 КПК України, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 цієї статті (тобто у випадку накладення арешту з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні… .
Таким чином, арешт з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) може бути накладений не лише при наявності цивільного позову, а при наявності саме обґрунтованого цивільного позову, тоді як до клопотання стороною обвинувачення не надано доказів подання цивільного позову.

З погляду на вищевикладене можна дійти висновку, що клопотання про арешт майна не ґрунтується на нормах кримінально-процесуального закону, є передчасним та безпідставним, отже не може бути задоволеним.

Керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 376, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання слідчого Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна, у кримінальному провадженні № 0001574 від 22.03.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1