11.01.2019 Справа № 756/55/19
Унікальний номер № 756/55/19
Провадження№1-кс/756/133/19
У Х В А Л А
11 січня 2019 року м.Київ
Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1
за участю: секретаря : ОСОБА_2
прокурора: ОСОБА_3
адвоката: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Оболонського районного суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:

До Оболонського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна.
Адвокат ОСОБА_4 клопотання підтримала.
Прокурор заперечував проти скасування арешту, пояснивши, що зазначені ноутбук та флеш-накопичувач визнано речовими доказами і ці речові докази необхідні для проведення слідчих дій, зокрема проведення експертизи, отримання висновку спеціаліста.
Вислухавши думку учасників провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, матеріали кримінального провадження № 0004227 за вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.
В обґрунтування клопотання вказується, що 18.06.2018 року ухвалою Апеляційного суду о суду м. Києва в рамках кримінального провадження № 0004227 від 04.05.2017 року накладено арешт на майно, що належить ОСОБА_5 , зокрема на ноутбук зарядний пристрій до нього та флеш-накопичувач, оскільки арешт накладено не огрунтовано та з часу накладення арешту пройшов тривалий час в його застосуванні на цей час відпала потреба.
Відповідно до ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Як вбачається з матеріалів клопотання та наданих прокурором копій матеріалів кримінального провадження, 18.06.2018 року ухвалою Апеляційного суду о суду м. Києва в рамках кримінального провадження № 0004227 від 04.05.2017 року накладено арешт на майно, що належить ОСОБА_5 , зокрема на ,ноутбук зарядний пристрій до нього та флеш-накопичувач. Ухвала обґрунтована необхідністю забезпечення збереження майна, уникнення ризиків, пов`язаних з їх його зникненням або втратою та знищенням.
Оскільки, 26.11.2018 по кримінальному провадженню призначено компютерно -технічну експертизу та експерту надано флеш-накопичувач «Арасеr», в корпусі чорного кольору, який необхідно для отримання в подальшому висновку спеціаліста по ноутбуку, на цей час це майно має значення для подальшого розслідування і у ньому потреба не відпала, тому вважаю, що на цей час немає достатніх підстав для скасування арешту.
Керуючись статтями 7, 9, 167, 170-174,309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна-відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили та підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1