Справа № 396/542/19
Провадження № 1-кс/396/329/19
УХВАЛА
В обґрунтування клопотання вказує, що 21 березня 2019 року близько 18 год. 30 хв., більш точного часу слідством не встановлено, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з дозволу господаря будинку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходився у середині будинку за адресою: АДРЕСА_1 де спільно з ОСОБА_6 у кімнаті кухні будинку розпив спиртні напої.
Знаходячись у середині житлового будинку, ОСОБА_5 , керуючись корисливими спонуканнями, вирішив вчинити вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, вчинене з корисливих мотивів, з метою заволодіння майном ОСОБА_6 .
З метою виконання свого злочинного наміру, ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, та знаходячись в приміщенні вказаного житлового будинку, 21березня 2019 року близько 21 години, більш точного часу слідством не встановлено, діючи умисно та цілеспрямовано, з метою позбавлення життя потерпілого та заволодіння його майном, взявши в руки із столу кухонний ніж із металевим лезом, яким потерплому ОСОБА_6 наніс 13 ударів в життєво важливі органи, а саме область спини та шиї ОСОБА_6 , в результаті чого спричинив тілесні ушкодження у вигляді 13 ножових поранень, від яких на місці сварки настала смерть потерпілого ОСОБА_6
02.05.2019 року на підставі ухвали слідчого судді Новоукраїнського районного суду від 26.04.2019 року проведено обшук житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , яке зареєстроване за ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (тел. НОМЕР_1 ), та де фактично проживають ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та безпосередньо сам власник житлового будинку ОСОБА_7 .
В ході проведення обшуку вказаного домоволодіння в одній із кімнат виявлено та вилучено п`ять станків для гоління: два з них синього кольору з надписом Gillette, один станок зеленого кольору з надписом big та два станки з надписом Gillette синьо-сірого кольору, які упаковано до п`яти окремих паперових конвертів.
Прокурор Новоукраїнської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , слідчий ОСОБА_3 , на розгляд клопотання не з`явилися, подано заяви про розгляд клопотання у їх відсутність.
ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився по невідомим суду причинам, про день та час розгляду клопотання був повідомлений телефонограмою секретарем судового засідання ОСОБА_2 03.05.2019 року о 12 год. 46 хв.
Суд ухвалив про розгляд клопотання у відсутність прокурора ОСОБА_4 , слідчого, ОСОБА_3 , особи, у володінні якої знаходилися вилучені речі ОСОБА_7 , так як неприбуття цих осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до вимог ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно із п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно ч.7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звукові відеозаписи, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилученні речі та документи які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку та не відносять до предметів, які вилучені законно з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном є фактично позбавлення підозрюваного можливості, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно до п.п. 3,4 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Згідно ч.ч 1,2 ст.170 КПК України арешт майна є тимчасово позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливість відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим кодексом порядку. Відповідно до вимог цього кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.94, ст.132, ст.173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Як зазначено в клопотанні, арешт на майно необхідно накласти враховуючи строки подання клопотання про арешт майна вилученого майна, а також неможливості у зазначенні строки проведення огляду вилучених речей.
Суд враховує, що згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Як визначено ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
За ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вирішуючи клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.
Матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, з урахуванням вимог ст.98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Правовою підставою для арешту зазначеного майна є п.1 ч.2 ст.170 КПК України збереження речових доказів.
Арешт зазначеного майна є розумним та співмірним із завданням кримінального провадження і вищенаведені конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає над приватними інтересами особи, яка є власником зазначеного майна.
Враховуючи вищезазначені положення КПК України, строки подання клопотання про арешт вилученого майна в ході обшуку 02.05.2019 року, яке подано до суду на наступний день після його проведення, слідчий суддя вважає є обгрунтована необхідність у накладенні арешту на майно вилучене під час обшуку житлового будинку по АДРЕСА_2 , під час якого був присутній власник домоволодіння ОСОБА_7 , а саме: п`ять станків для гоління, два з них синього кольору з надписом Gillette, один станок зеленого кольору з надписом big та два станки з надписом Gillette синьо-сірого кольору, які упаковано до п`яти окремих паперових конвертів, до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, з метою збереження речових доказів, проведення ряду експертиз та забезпечення виконання у подальшому судових рішень у кримінальному провадженні.
Керуючись ст.ст. 170-173,309 КПК України,слідчий суддя,-
Клопотання старшого слідчого СВ Новоукраїнського ВН ГУНП в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході обшуку 02.05.2019 року житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , що зареєстроване за ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме на: п`ять станків для гоління, два з них синього кольору з надписом Gillette, один станок зеленого кольору з надписом big та два станки з надписом Gillette синьо-сірого кольору, які упаковано до п`яти окремих паперових конвертів, до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню.
Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з часу її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1