справа №176/651/17
провадження №1-кс/176/625/18
УХВАЛА
Іменем України

20 грудня 2018 р. м. Жовті Води

Слідчий суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , дослідивши матеріали клопотання старшого слідчого СВ Жовтоводського ВП ГУНП Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_2 , яке погоджене із прокурором Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженню №0000358, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 березня 2017 року за правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 309 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшли матеріали клопотання старшого слідчого СВ Жовтоводського ВП ГУНП Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_2 , яке погоджене із прокурором Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженню №0000358, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 березня 2017 року за правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 309 КК України.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання приходить до наступного висновку.

Так, за змістом ч. 1 ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, і повинно містити:

1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;

2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Всупереч зазначено, обставини на які вказує слідчий у своєму клопотанні наведені взагалі без посилання на будь-які матеріали, що їх підтверджують.

Крім того, відсутнє будь-яке посилання на докази які б підтверджували наявність ризиків наведених у клопотанні.

Однак, доказування не може бути абстрактним та повино підтверджуватися конкретними доказами.

Приходячи до такого висновку слідчий суддя враховує правову позицію викладену у рішеннях Європейського суду з прав людини.

Зокрема, відповідно до рішенні ЄСПЛ у справі «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Як зазначено в рішенні ЄСПЛ "Александер Макаров проти Росії" національні органи влади зобов`язані проаналізувати особисті обставини особи докладніше та навести на користь тримання її під вартою конкретні підстави, підкріплені встановленими в судовому засіданні доказами.

Суд, в свою чергу повинен ретельно дослідити наявні докази вказаних ризиків, проаналізувати, дати належну оцінку в кожній конкретній справі. Це узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який у своєму рішенні у справі «Кобець проти України» зазначив, що «Суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (також рішення у справі «Авшар проти Туреччини». Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

Враховуючи те, що в поданому клопотанні відсутнє належне обґрунтування викладених обставин з посиланням на матеріали та слідчим взагалі не наведено жодного доказу на підтвердження зазначених в клопотанні ризиків, слідча суддя вважає, що дане клопотання слід повернути особі, яка його подала.

Керуючись ст.ст. 184, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Жовтоводського ВП ГУНП Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_2 , яке погоджене із прокурором Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженню №0000358, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 березня 2017 року за правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 309 КК України, повернути особі, яка його подала.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області ОСОБА_1