УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 грудня 2018 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі: адвоката ОСОБА_3 (свідоцтво ЧН № 000227 від 14.11.2017р. про право на заняття адвокатською діяльністю, ордер та договір про надання правової допомоги),

розглянув клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах володільців майна ТОВ «МЕНТСЕГ», ТОВ «ЕМИС», ТОВ «РИШЕЛЬ», ТОВ «ПИРАМ», ТОВ «ГІКСАР», ТОВ «ДЕДВАН», ТОВ «ПРОФВОРД», ТОВ «ЛОРИНО», ТОВ «РИСТОН» про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000013 від 21.02.2018р., -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання.

Подане клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 25.09.2018р. накладено арешт на суми ПДВ на рахунках, відкритих відповідно до ст. 200-1 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. № 2755-VI (із змінами та доповненнями) в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміти ПДВ), зокрема, по ТОВ «МЕНТСЕГ» (), ТОВ «ЕМИС» (), ТОВ «РИШЕЛЬ» (), ТОВ «ПИРАМ» (), ТОВ «ГІКСАР» (), ТОВ «ДЕДВАН» (), ТОВ «ПРОФВОРД» (), ТОВ «ЛОРИНО» (), ТОВ «РИСТОН» (), на які вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, із забороною службовим особам та працівникам, їхнім представникам за дорученням, використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

На думку адвоката ОСОБА_3 , вказаний арешт накладено необґрунтовано, оскільки суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України не відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а є показником здійснення господарської операції та не є грошовими коштами або електронними грошима, тому арешт цих лімітів перешкоджає функціонуванню товариств, порушуючи їх права без наявності обґрунтованої підозри вказаним товариствам у здійсненні неправомірної діяльності. Тому просила скасувати арешт з суми ПДВ на рахунках, відкритих в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміти ПДВ) ТОВ «МЕНТСЕГ» (), ТОВ «ЕМИС» (), ТОВ «РИШЕЛЬ» (), ТОВ «ПИРАМ» (), ТОВ «ГІКСАР» (), ТОВ «ДЕДВАН» (), ТОВ «ПРОФВОРД» (), ТОВ «ЛОРИНО» (), ТОВ «РИСТОН» ().

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримала подане клопотання та просила його задовольнити в повному обсязі.

Прокурор відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури Київської області ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про день, час та місце розгляду клопотання. Відповідно до ст. 174 КПК України його неявка не є перешкодою для розгляду клопотання, у зв`язку з чим слідчий суддя ухвалив проводити судовий розгляд у його відсутності.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів.

Заслухавши пояснення адвоката, дослідивши матеріали клопотання, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як встановлено в ході судового розгляду клопотання, ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 25.09.2018р. було задоволено клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури Київської області ОСОБА_4 та накладено арешт на суми ПДВ на рахунках, відкритих відповідно до ст. 200-1 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. № 2755-VI (із змінами та доповненнями) в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміти ПДВ), зокрема, по ТОВ «МЕНТСЕГ» (), ТОВ «ЕМИС» (), ТОВ «РИШЕЛЬ» (), ТОВ «ПИРАМ» (), ТОВ «ГІКСАР» (), ТОВ «ДЕДВАН» (), ТОВ «ПРОФВОРД» (), ТОВ «ЛОРИНО» (), ТОВ «РИСТОН» (), на які вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, із забороною службовим особам та працівникам, їхнім представникам за дорученням, використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

За результатами розгляду клопотання про накладення арешту, слідчий суддя прийшов до висновку, що з метою запобігання протиправним діям з використанням сум ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), припинення злочинної діяльності, в подальшому відшкодування спричинених збитків, забезпечення можливих у майбутньому цивільних позовів та конфіскації майна, а також збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ).

Аналізуючи вказані підстави для арешту майна, а також дослідивши матеріали клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури Київської області ОСОБА_4 про накладення арешту майна в кримінальному провадженню № 0000013 від 21.02.2018р. (справа № 760/24539/18), на підставі яких слідчим суддею було постановлено ухвалу від 25.09.2018р. про накладення арешту на суми ПДВ на рахунках, відкритих в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміти ПДВ), слідчий суддя приходить до наступного.

Так, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, прокурора, які звертаються з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

В ході судового розгляду клопотання встановлено, що слідчим управлінням фінансових розслідувань Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000013 від 21.02.2018р. за ч. 2 ст. 205 КК України.

25.09.2018р. ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва накладено арешт на суми ПДВ на рахунках, відкритих відповідно до ст. 200-1 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. № 2755-VI (із змінами та доповненнями) в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміти ПДВ), зокрема, по ТОВ «МЕНТСЕГ» (), ТОВ «ЕМИС» (), ТОВ «РИШЕЛЬ» (), ТОВ «ПИРАМ» (), ТОВ «ГІКСАР» (), ТОВ «ДЕДВАН» (), ТОВ «ПРОФВОРД» (), ТОВ «ЛОРИНО» (), ТОВ «РИСТОН» (), на які вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, із забороною службовим особам та працівникам, їхнім представникам за дорученням, використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Арешт суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) зазначеною нормою КПК України не передбачений, як не передбачено і можливості накладення арешту на кошти, які знаходяться на електронному рахунку платника ПДВ, відкритому в Казначействі.

Крім того, відповідно до п. 200-1.7. ст. 200 -1 ПК України, кошти, зараховані на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, є коштами, які використовуються виключно у цілях, визначених пунктом 200-1.5 статті 200-1 цього Кодексу, та погашення податкового боргу з податку на додану вартість.

Пункт 200-1.5. ст. 200-1 ПК України визначає, що з рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника перераховуються кошти до державного бюджету в сумі податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті за наслідками звітного податкового періоду, та на поточний рахунок платника податку за його заявою, яка подається до контролюючого органу у складі податкової звітності з податку на додану вартість, у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов`язань та суми податкового боргу з податку.

При цьому перерахування коштів на поточний рахунок платника може здійснюватися у разі відсутності перевищення суми податку, зазначеної у складених податкових накладних, складених у звітному періоді та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних, над сумою податкових зобов`язань з податку за операціями з постачання товарів/послуг, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість у цьому звітному періоді.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що арештовані на рахунках грошові кошти не є майном в розумінні ч. 10 ст. 170 КПК України.

Враховуючи вказане, слідчий суддя вважає, що накладення арешту на рахунки ТОВ «МЕНТСЕГ», ТОВ «ЕМИС», ТОВ «РИШЕЛЬ», ТОВ «ПИРАМ», ТОВ «ГІКСАР», ТОВ «ДЕДВАН», ТОВ «ПРОФВОРД», ТОВ «ЛОРИНО», ТОВ «РИСТОН» унеможливлює нормальну господарську діяльність підприємств та реєстрацію ними податкових накладних, та відповідно виконання ними вимог ст. 200-1 ПК України.

За таких обставин, клопотання адвоката підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 98, 131, 132, 170-173, 174, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах володільців майна ТОВ «МЕНТСЕГ», ТОВ «ЕМИС», ТОВ «РИШЕЛЬ», ТОВ «ПИРАМ», ТОВ «ГІКСАР», ТОВ «ДЕДВАН», ТОВ «ПРОФВОРД», ТОВ «ЛОРИНО», ТОВ «РИСТОН» про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000013 від 21.02.2018р. задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 25.09.2018р., на суми ПДВ на рахунках, відкритих відповідно до ст. 200-1 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. № 2755-VI (зі змінами та доповненнями) в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміти ПДВ), а саме: по ТОВ «МЕНТСЕГ» (), ТОВ «ЕМИС» (), ТОВ «РИШЕЛЬ» (), ТОВ «ПИРАМ» (), ТОВ «ГІКСАР» (), ТОВ «ДЕДВАН» (), ТОВ «ПРОФВОРД» (), ТОВ «ЛОРИНО» (), ТОВ «РИСТОН» (), на які вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, із забороною службовим особам та працівникам, їхнім представникам за дорученням, використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1