№ провадження 1-кс/495/5978/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2018 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Білгород-Дністровському клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП України в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:

29.12.2018 року слідчий Білгород-Дністровського ВП ГУНП України в Одеській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про накладення арешту на майно.

В клопотанні слідчим зазначено наступне: в ході проведення досудового розслідування встановлено, що до Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області надійшла заява ОСОБА_4 про те, що 26.12.2018 року, приблизно о 05:00 годині, невстановлена особа, шляхом віджиму та пошкодження металопластикової двері балконного приміщення квартири АДРЕСА_1 , що розташована на першому поверсі, з вулиці проникла до приміщення квартири, що належить потерпілій ОСОБА_4 , та таємно здійснила викрадення грошових коштів та майна заявниці, після чого з місця події з викраденим майном зникла.
За даним фактом СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області 27.12.2018 року відповідні відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003973 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.
В ході досудового розслідування проведено огляд квартири АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та зафіксовано відомості щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, а саме: фрагментарний слід низу підошви взуття, зафіксований з допомогою масштабної фотозйомки, про що складено відповідний протокол огляду місця події.
Постановою слідчого СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 : фрагментарний слід низу підошви взуття, зафіксований з допомогою масштабної фотозйомки визнано речовим доказом.
Зважаючи на вищевикладене, в ході досудового слідства необхідно вжити заходи щодо всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, тому слідчий просить клопотання задовольнити.

В судове засідання слідчий, повідомлений належним чином, не з`явився, однак його неявка згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання. В матеріалах справи наявна заява від слідчого та прокурора, який погодив дане клопотання, про розгляд клопотання за їх відсутності.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди .

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Частинами 1,2 ст. 172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

На підставі вищенаведеного, вважаю, що в клопотанні наявні вагомі докази про необхідність арешту майна в кримінальному провадженні № 0003973, для запобігання його знищенню та відчуженню.

Керуючись ст. ст. 170, 172, 173 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП України в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на вилучене майно, а саме: фрагментарний слід низу підошви взуття, зафіксований за допомогою масштабної фотозйомки, який вилучено в ході огляду квартири АДРЕСА_1 .

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя