Справа № 754/1939/19
У Х В А Л А
Іменем України

11 лютого 2019 року cлідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , по матеріалам кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000645 від 28 січня 2019р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361 КК України, про накладення арешту на майно

ВСТАНОВИВ:
08 лютого 2019р. до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000645 від 28 січня 2019р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361 КК України, про накладення арешту на речі та предмети, які 07 лютого 2019р. добровільно надані представниками компанії Mercatox LTD ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та вилучені під час обшуку 07 лютого 2019р. за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної чи юридичної особи за наявності достатніх підстав, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено:

1)підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;

2)перелік і види майна, що належить арештувати;

3)документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4)розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає необхідним на підставі ч. 3 ст. 172 КПК України повернути клопотання прокурору для усунення недоліків, оскільки клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК України з таких підстав.

Відповідно до положень ст. 170 КПК України в клопотанні слідчого не обґрентовано підстави необхідності накладення арешту на майно, вилучене майно не визнано речовим доказом.

За таких обстави клопотання підлягає поверненню прокурору.

Керуючись ст. 172 КПК України,

УХВАЛИВ:
Повернути прокурору Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 клопотання слідчого Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: