Справа № 646/8762/18
№ провадження 1-кс/646/7467/2018
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11.12.18року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засіданя ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002864 від 7 грудня 2018 року, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.309 КК України,-

в с т а н о в и в:

Слідчим подано до суду відповідне клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що слідчим відділом Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0002864 від 07 грудня 2018 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що 7 грудня 2018 року до СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від співробітника поліції про те, що 7 грудня 2018 року о 22 годині 26 хвилин за адресою: м. Харків, вул. Валдайська, 166, зупинено громадянина ОСОБА_5 , який повідомив, що має при собі шприц з прозорою речовиною, схожою на психотропну речовину. На підставі ст.237 КПК України в період часу з 23 години 00 хвилин до 23 години 03 хвилини 7 грудня 2018 року проведено огляд місцевості, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виявлено та вилучено одноразовий медичний шприц, з ін`єкційною голкою в захисному ковпачку, ємністю 2 мл, з рідиною прозорого кольору всередині. Зі слів останнього в медичному шприці знаходиться психотропна речовина - метадон, яку він зберігав для особистого вживання без мети збуту. Вищезазначені речі та речовини є знаряддям вчинення вказаного злочину. Оскільки, вилучені предмети відповідають критеріям ст. 98 КПК України які є об`єктом дослідження судової експертизи та висновок якої буде долучено до матеріалів кримінального провадження та у подальшому буде використано, як докази під час судового розгляду, для забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів слідчий просила накласти арешт на вищезазначені речі.
Слідчий в судове засідання не з`явилась просила розглянути клопотання за її відсутності.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Відомості про кримінальне правопорушення внесені за №0002864 від 7 грудня 2018 року, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.309 КК України, за фабулою: 7 грудня 2018 року до СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від співробітника поліції про те, що 7 грудня 2018 року о 22 годині 26 хвилин за адресою: м. Харків, вул. Валдайська, 166, зупинено громадянина ОСОБА_5 , який повідомив, що має при собі шприц з прозорою речовиною, схожою на психотропну речовину. Доводи клопотання підтверджуються протоколом огляду від 07.12.2018 року де зазначено, що за адресою: м. Харків, вул. Валдайська, 166, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виявлено та вилучено одноразовий медичний шприц, з ін`єкційною голкою в захисному ковпачку, ємністю 2 мл, з рідиною прозорого кольору всередині. Зі слів останнього в медичному шприці знаходиться психотропна речовина метадон. Постановою від 08.12.2018 вилучені речі визнано речовими доказами.

Згідно ч. 1 ст.237 КПК України, огляд, обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.5 ст.237 КПК України, при проведенні огляд, обшук дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Вищезазначені речі і речовини є знаряддям вказаного злочину і містять на собі сліди кримінального правопорушення.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
В судовому засіданні не було встановлено порушення слідчим вимог статтей 168, 171 КПК України.
Що стосується клопотання слідчого про визначення місця зберігання вилученого майна слід зазначити, що розгляд даного питання не передбачений ч.5 ст. 173 КПК України при задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню в частині накладення арешту на майно зазначене в клопотанні, оскільки слідчим доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно, наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, які зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Керуючись статтями 167, 168, 170-173 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002864 від 7 грудня 2018 року, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.309 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на майно вилученого 7 грудня 2018 року в ході проведення огляду за адресою: м. Харків, вул. Валдайська, 166, а саме: одноразового медичного шприца, з ін`єкційною голкою в захисному ковпачку, ємністю 2 мл, в якому знаходиться рідина прозорого кольору, шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження будь-яким особам.

В частині задоволення клопотання про визначення місця зберігання майна відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1