Справа № 305/2331/18
Номер провадження 1-кс/305/22/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.01.2019 року. Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Рахів клопотання старшого слідчого СВ Рахівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, невійськовозобов`язаного, судимого,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Рахівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 звернувся до Рахівського районного суду Закарпатської області з клопотанням, погодженим прокурором Рахівського відділу Тячівської місцевої прокуратури ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 . Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_4 , будучи раніше неодноразово судимим за вчинення умисних корисливих злочинів проти власності, востаннє згідно вироку Рахівського районного суду від 02.03.2018 за ч. 2 ст. 186 КК України - до 4 років позбавлення волі, ч. 1 за ст. 152 КК України - до 3 років позбавлення волі, на підставі ст. 70 КК України шляхом поглинення остаточно призначено покарання 4 роки позбавлення волі, на шлях виправлення не став та повторно вчинив нові умисні корисливі злочини проти власності за наступних обставин.

Так, 30.11.2018 близько 16 години, ОСОБА_4 , знаходячись в с. Верхнє Водяне по вул. Возз`єднання, Рахівського району Закарпатської області, в приміщенні кафе «Вікторія», діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном, маючи вільний доступ, взяв із столика та поставив до карману власної куртки мобільний телефон марки «NOMI» моделі «і246» чорного кольору вартістю 419,40 гривень із сім-карткою оператора мобільного зв`язку «Київстар» вартістю 12,50 гривень, що належить ОСОБА_9 , який остання, ідучи із своєю малолітньою дочкою ОСОБА_10 до туалету, залишила на столику.

Після повернення, ОСОБА_9 виявила відсутність на столику власного телефону. У цей час у кармані ОСОБА_4 подзвонив викрадений ним телефон і ОСОБА_9 впізнавши мелодію дзвінка спитала останнього для чого він взяв її мобільний телефон. При цьому, ОСОБА_4 усвідомлюючи, що його викрили на заволодінні телефону ОСОБА_9 , вибіг з приміщення кафе «Вікторія» та у подальшому розпорядився викраденим телефоном на власний розсуд.

Внаслідок дій ОСОБА_4 , потерпілій ОСОБА_9 спричинено матеріальну шкоду на загальну суму 431,90 гривень.

Окрім того, 06.12.2018 близько 05 години ОСОБА_4 , продовжуючи свої злочинні дії, знаходячись в с. Верхнє Водяне в урочищі Ділок, Рахівського району Закарпатської області, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном, наніс ОСОБА_11 один удар рукою стиснутою в кулак в область грудей, який не є небезпечним для життя чи здоров`я останнього, внаслідок чого

ОСОБА_11 впав на землю, де у подальшому продовжуючи свій злочинний умисел, під час вчинення психологічного тиску погрожуючи фізичною розправою ОСОБА_11 , останній віддав ОСОБА_4 мобільний телефон марки «Honor» моделі «9 Lite» вартістю близько 7500 гривень в якому знаходилась сім-карта оператора мобільного зв`язку «Київстар» вартістю близько 25 грн, який останній викрав, після чого ОСОБА_4 викрав із лівої зовнішньої кишені куртки гаманець коричневого кольору вартістю близько 300 гривень, в якому знаходились грошові кошти в сумі 200 гривень, а також із застосуванням фізичної сили, зірвав з правої руки срібний ланцюжок вартістю 2500 гривень, чим своїми діями заподіяв ОСОБА_11 матеріального збитку на суму близько 10525 гривень.

Крім цього, 08.01.2019 близько 05 години, ОСОБА_4 , продовжуючи свої злочинні дії, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в с. Верхнє Водяне по вул. Возз`єднання, Рахівського району Закарпатської області, неподалік будинку № 30, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном, витягнув із задньої кишені штанів ОСОБА_12 , який рухався попереду, гаманець в якому знаходились грошові кошти в сумі 2000 гривень, після чого ОСОБА_12 , відчувши стороннє втручання в кишеню його штанів, розвернувся обличчям до ОСОБА_4 , а останній в цей час наніс потерпілому ОСОБА_12 один удар рукою в область обличчя, який не є небезпечним для життя чи здоров`я останнього, в результаті якого ОСОБА_12 упав на землю.

У подальшому ОСОБА_4 , продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на незаконне заволодіння чужим майном, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, діючи відкрито, вирвав із рук ОСОБА_12 належний останньому мобільний телефон марки «iPhone 6» моделі «Silver 64 GB» та наніс йому декілька ударів по різним частинам тіла, після чого втік з місця події.

У результаті вказаних дій, ОСОБА_4 завдав потерпілому матеріальних збитків на загальну суму 9000 гривень.

08.01.2019 та 10.01.2019 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю та мешканцю АДРЕСА_1 , українцю, громадянину України, з середньою освітою, не одруженому, не військовозобов`язаному, не працюючому, раніше судимому, повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

1.протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 ;

2.протоколом допиту потерпілого ОСОБА_11 ;

3.протоколом допиту потерпілого ОСОБА_12 ;

4.протоколами допитів свідків;

5.протоколами огляду місця події;

6.протоколом впізнання за фотокартками;

7.матеріалами, які характеризують особу ОСОБА_4 ;

8.повідомленням про підозру ОСОБА_4 ;

9.іншими документами наданими до клопотання;

За вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, передбачене покарання у виді позбавлення волі строком від 4 до 6 років які згідно ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів.

Разом з тим, орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з огляду на наступне.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зі сторони підозрюваного ОСОБА_4 , а саме те, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжити вчиняти кримінальні правопорушення передбачені ст. 186 КК України, або ж вчинити іншого роду кримінальне правопорушення в тому числі таке, яке відноситься до тяжких чи особливо тяжких злочинів.

Зокрема, наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду, обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 усвідомлює, що у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, який відноситься до групи тяжких, його може бути покарано до позбавлення волі на строк від 4 до 6 років. Крім цього, ОСОБА_4 хоч і має постійне місце проживання, але враховуючи його незначні соціальні зв`язки, зокрема те, що він неодружений та не має утриманців, а також не має постійного місця роботи, може виїхати із свого місця постійного проживання з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Крім цього, ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності, зокрема, 27 листопада 2018 року Закарпатським апеляційним судом ОСОБА_4 звільнено з-під варти у залі суду у зв`язку із відбуттям покарання, призначеного за вироком Рахівського районного суду від 02.03.2018, однак, останній на шлях виправлення не став, а вже через 3 дні, тобто, 30.11.2018 відкрито заволодів телефоном, належним ОСОБА_9 . Крім цього, ОСОБА_4 , продовжуючи свою злочинну діяльність, через короткий проміжок часу (05.12.2018 та 08.01.2019) повторно відкрито, із застосуванням насильства, заволодів майном, належним ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .

Тому в органу досудового розслідування наявні достатні та обґрунтовані підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України наявність ризику вчинити інше кримінальне правопорушення або ж продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_4 обґрунтовується тим, що 27 листопада 2018 року Закарпатським апеляційним судом ОСОБА_4 звільнено з-під варти у залі суду у зв`язку із відбуттям покарання, призначеного за вироком Рахівського районного суду від 02.03.2018, однак, останній на шлях виправлення не став, а вже через 3 дні, тобто, 30.11.2018 відкрито заволодів телефоном, належним ОСОБА_9 . Крім цього, ОСОБА_4 , продовжуючи свою злочинну діяльність, через короткий проміжок часу (05.12.2018 та 08.01.2019) повторно відкрито, із застосуванням насильства, заволодів майном, належним ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .

У зв`язку з вищевикладеним, є достатні і обґрунтовані підстави вважати, що ОСОБА_4 може реалізувати вказаний ризик, що потягне за собою вчинення ним нових кримінальних правопорушень, оскільки як показують попередні випадки, на період розслідування матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_4 нічого не зупиняло, щодо вчинення нових злочинів проти власності, а тому застосування більш м`якого запобіжного заходу такого як домашній арешт, особисте зобов`язання, особиста порука, застава не дадуть змогу органу досудового розслідування всебічно, повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінального правопорушення, у розумні строки провести необхідні слідчі дії, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, в тому числі забезпечити його явку до слідчого, прокурора чи слідчого судді та вчинення ним нових кримінальних правопорушень.
За таких умов, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження та належної процесуальної поведінки підозрюваного, буде доцільним застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Одночасно із цим, згідно з вимогами ч. 3 ст. 183 КПК України, в разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а тому, орган досудового розслідування вважає, що розмір застави з урахуванням обставин кримінального провадження, повинен бути визначений у розмірі, визначеному п. 2) ч. 5 ст. 182 КПК України, тобто у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки у іншому випадку мета запобіжного заходу не буде досягнута.

Беручи до уваги вищевикладене, просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не військовозобов`язаного, не працюючого, раніше судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб,з визначенням розміру застави. Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України визначити заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання та просить таке задовольнити мотивуючи тим, що в даному випадку обрання найсуворішого запобіжного заходу мотивоване наявними ризиками, а саме: ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, усвідомлює, що за вчинене ним кримінальне правопорушення йому може бути призначене покарання у виді позбавлення волі, перебуваючи на волі він може ухилитися від досудового розслідування, негативно впливати на потерпілих та свідків, що перешкоджатиме встановленню об`єктивних даних в кримінальному провадженні, також перебуваючи на волі може продовжувати свою злочинну діяльність. Отже, на його думку, застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не дасть змогу запобігти зазначеним ризикам та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків. Просить обрати щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою з грошовюї заставою.

Захисник ОСОБА_5 заперечив проти обрання щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважає, що достатнім буде обрати щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 вважає, що він не причетний до вчинення даних правопорушень, однак питання обрання щодо нього запобіжного заходу залишає на розсуд суду.

Заслухавши думку прокурора та слідчого про обставини справи, пояснення підозрюваного та його захисника, вивчивши надані матеріали кримінального провадження, приходжу до висновку, що клопотання підлягає до задоволення через наступне.

Так, згідно зі статтею 5 п.1 підпункт «с» Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, і в таких випадках, як: законний арешт або затримання особи, здійснені з метою припровадження її до встановленого законом компетентного органу на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо є розумні підстави вважати за необхідне запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно з ч.1 та п.4 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З витягу з єдиного реєстру досудових розслідувань, вбачається, що 01 грудня 2018 року за заявою ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 до ЄРДР внесені відомості про злочин правова кваліфікація ст. 186 ч. 2 КК України, за №0001057.

ОСОБА_4 10.01.2019 року було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, а саме у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), вчиненому повторно, поєднаному з насильством, яке є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого.

Отже, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.

Крім цього, встановлено, що ОСОБА_4 на даний час ніде не працює, будь-яких доходів не має.

Враховуючи викладене, а також взявши до уваги тяжкість покарання що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обгрунтовно підозрюється, та те, що ОСОБА_4 заперечує свою причетність до вчинення даного злочину, а отже перебуваючи на волі він матиме змогу впливати на свідків та потерпілих, а також ухилятися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, прихожу до переконання, що для запобігання вказаних ризиків застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, в даному випадку, не може забезпечити виконання процесуальних обов`язків підозрюваного, отже до нього слід застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Між тим, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків.

Обставинами при визначенні у даному випадку розміру застави є: всі обставини кримінального правопорушення - це обґрунтована підозра ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України; майновий та сімейний стан підозрюваного - згідно з характеристикою Верхньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області від 20.12.2018 року та довідкою виконавчого комітету Верхньоводянської сільської ради №3160 від 20.12.2018 року ОСОБА_4 неодружений, за місцем проживання характеризується негативно, не працює, інші дані про особу підозрюваного, а критеріями - те, що розмір застави: достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та, водночас, не буде завідомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людини проживання.

Межі розміру застави залежать від установленого кримінальним законом ступеня тяжкості злочину, у вчиненні якого особа підозрюється.

Злочин, у вчинені якого підозрюється ОСОБА_4 відноситься до групи тяжких злочинів, тому межі розміру застави частиною 5 статті 182 КПК України встановлені від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати.

Керуючись ст. 5 п. 1 підпункт «с» Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, ст. 29 Конституції України, ст. ст. 176, 177, 178, , 182, 183, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, раніше судимого, запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 09 березня 2019 року.
Встановити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю та мешканцю АДРЕСА_1 , заставу в розмірі п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 96050 гривень, які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, а саме: ТУ ДСА в Закарпатській області р/р 8501 ГУДКС У в Закарпатській області, код 26213408 МФО 820172.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , з-під варти та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , у зв`язку з внесенням застави, він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , такі обов`язки:

1. прибувати до слідчого чи суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому підозрюваний зареєстрований та проживає, без дозволу органу досудового розслідування чи суду;

3. повідомляти орган досудового розслідування чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_4 на строк не більше двох місяців.

В разі невиконання зазначених вище обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_4 слід визначити терміном 60 днів з моменту затримання, тобто до 11 год. 42 хв. 09 березня 2019 року.
На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Рахівського районного суду: ОСОБА_1