У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2019 року. м. Павлоград.

Павлоградський міськрайонний суд
Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 ,
за участі прокурора ОСОБА_6 ,
захисиника - ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 знаходиться клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області по кримінальному провадженню внесенному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001762 від 21.08.2018 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України, про продовження запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4
16 травня 2019 року до суду надійшло клопотання захисника підозрюваногопро відвід слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 з тих підстав, що його не вчасно повідомлено про слухання зазначеної справи, в зв`язку з чим не було надано можливості підготовитися до судового розгляду, у трьохденний строк не було розглянуто клопотання щодо міри запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_4 , слідчим суддею неодноразово було винесено рішення за клопотаннями слідчого за даною справою, тобто викликають сумніви у його неупередженості.

Слідчий суддя ОСОБА_5 надав суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, відмовившись від надання пояснень.

Прокурор ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання захисника підозрюваного.

Розглянувши клопотання, вислухавши думку прокурора, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

У відповідності до статті 81 КПК України, у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 КПК України.

Відповідно до ст. 75 КПК України, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого ч.3 ст. 35 КПК України, порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Таким чином, ст. 75 та ст. 76 КПК України визначений вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу.

Поняття інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості судді, є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.
Важливу роль у розробці критеріїв неупередженості (тобто безсторонності), як складової права на справедливий судовий розгляд, відіграє практика Європейського суду з прав людини (надалі ЄСПЛ), у контексті якої повинна формуватися національна судова практика.
При цьому ключовими положеннями ЄСПЛ є право кожного на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним та безстороннім судом, створеним на підставі закону. ЄСПЛ визначив суб`єктивні та об`єктивні компоненти. ЄСПЛ при оцінці безсторонності суду розмежовує суб`єктивний та об`єктивний аспект.
Відповідно до статті 15 Кодексу суддівської етики та Коментаря до Кодексу суддівської етики, затвердженого Радою суддів України від 04 лютого 2016 року № 1 «Про затвердження Коментаря до Кодексу суддівської етики», неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Положення зазначеної коментованої статті випливають з принципу об`єктивності, визначеному у Бангалорських принципах поведінки суддів, відповідно до якого об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

За положеннями п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.2006 року у справі «Білуга проти України», від 28.10.1998 року у справі «Ветштайн проти Швейцарії», тощо) важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (Заява N 4785/02) ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні викликати в учасників процесу.

У згаданому рішенні а саме в п. 69, 70 ЄСПЛ, зазначено, що, застосовуючи об`єктивної критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть служити підставою для сумніву в його безсторонності. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивними. У цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення або, іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повно» вселяти у громадськість.

Зважаючи на викладене, з метою запобігання будь-яких сумнівів у неупередженості та об`єктивності суду, дотримання основних процесуальних гарантій осіб у даній справі, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 .

На підставі викладеного, керуючись ст. 75,76, 80, 81, 372, 376 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 по клопотанню про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 строком на 30 днів передати до канцелярії Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області для подальшого його розподілу автоматизованою системою документообігу в порядку ст. 35 КПК України між суддями.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1