16.11.2018
Справа № 642/2166/18
Провадження № 1-кс/642/3135/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2018 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянув клопотання власника майна ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000112

в с т а н о в и в:

Представник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000112.

В обґрунтування заяви посилався на те, що 12.04.2018 було відкрито кримінальне провадження №0000112 за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст, 190 КК України, а саме - заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб.

24.05.2018 у період часу з 18.15 год. по 18.50 год. за адресою: АДРЕСА_1 , за письмовим дозволом ОСОБА_5 , старшим слідчим Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_6 було проведено огляд, в ході якого було вилучено ряд речових доказів.

Постановою старшого слідчого СВ Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 від 28.05.2018 було визнано речовими доказами та приєднано до матеріалів кримінального провадження певні документ та предмети.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 30.05.2018 по справі №642/2166/18, провадження № 1-кс/642/1198/18 було задоволено клопотання слідчого Холодногірського ВП капітана поліції ОСОБА_7 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000112 від 12.04.2018. Накладено арешт на тимчасово вилучене майно.

Представник зазначив, що арештоване майно належить ОСОБА_5 , яка не має ніякого відношення до кримінального провадження №0000112 від 12.04.2018 року.

В судове засідання представник заявника з`явився, просив суд задовольнити клопотання в повному обсязі, надав пояснення аналогічні, що викладені в клопотанні.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував частково та пояснив, що не заперечує проти скасування арешту з мобільних телефонів, ноутбуку, планшету, паспорту, посвідченню ОСОБА_5 , грошових коштів, оскільки ці предмети оглянуті і не мають відношення до кримінального провадження. Інші речі потрібні як докази у кримінальному провадженні.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку сторін, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

12.04.2018 було відкрито кримінальне провадження №0000112 за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст, 190 КК України, а саме - заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб.

24.05.2018 у період часу з 18.15 год. по 18.50 год. за адресою: АДРЕСА_1 , за письмовим дозволом ОСОБА_5 , старшим слідчим Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_6 було проведено огляд, в ході якого було вилучено ряд речових доказів.

Постановою старшого слідчого СВ Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 від 28.05.2018 було визнано речовими доказами та приєднано до матеріалів кримінального провадження певні документ та предмети.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 30.05.2018 по справі №642/2166/18, провадження № 1-кс/642/1198/18 було задоволено клопотання слідчого Холодногірського ВП капітана поліції ОСОБА_7 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000112 від 12.04.2018.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

В абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В постанові Верховного Суду України від 15 травня 2013 року № 6-26цс13 вказано, що вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. В порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством, коли арешт на майно накладено при провадженні в кримінальній справі, розглядаються заяви боржників на правильність арешту майна. Саме до цього зводяться роз`яснення, надані Пленумом Верховного Суду України у п. 4 постанови «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» від 27 серпня 1976 року № 6 в редакції від 30 червня 1978 року № 5.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Отже законодавцем надано право звернення з таким клопотанням, у даному конкретному випадку, виключно власнику або володільцю майна, який не був присутній при розгляді клопотання про його арешт.

Згідно Постанови №5 Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Згідно з п.13 інформаційного листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

У статті першій Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

З урахуванням встановлених в судовому засіданні обставин, доводів прокурора, клопотання про скасування арешту підлягає задоволенню частково.

На підставі викладеного, керуючись ст.170-174,309,372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання власника майна ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000112 задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 30.05.2018 по справі №642/2166/18, провадження № 1-кс/642/1198/18 на майно а саме: мобільний телефон «Samsung C200N» ІМЕІ: НОМЕР_1 ; мобільний телефон «Nokia 1280 » ІМЕІ: НОМЕР_2 ; мобільний телефон «Alcatel 10130» ІМЕІ: НОМЕР_3 ; мобільний телефон «Nokia 500», ІМЕІ: НОМЕР_4 ; планшет «PRESTIGIO MMCTIPAD» en: НОМЕР_5 ; мобільний телефон «One Touch D920» ІМЕІ: НОМЕР_6 ; ноутбук «Lenovo G 560» SN: НОМЕР_7 ; зарядний пристрій Lenovo; комп`ютерна миш «Pleomax»; паспорт громадянки України на ім`я ОСОБА_5 ; посвідчення ОСОБА_5 ; 5 купюр номіналом 200 гривень (ЗЕ 5438086, DA 6033120, КН 2348237, ЕЮ 9199944, УС 7271302.), 4 купюри номіналом 100 гривень (СЕ 52039,УШ 0637819,СЕ 5457298, СВ 2180173), 4 купюри номіналом 50 гривень (АН 9669210. ТД 4851459, ТГ 2553074, УГ 9870731).

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1