Справа № 191/5008/18
Провадження № 1-кс/191/1362/18
У Х В А Л А
20 грудня 2018 року м. Синельникове

Слідчий суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 прокурора ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Синельникове клопотання слідчого СВ Синельниківського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Синельниківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна, а також перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, обґрунтовуючи своє клопотання тим, що 18.12.2018 працівниками поліції Синельниківського ВП було виявлено, що невстановлена особа, в лісозахисних насадженнях, розташованих на відстані приблизно 3 км від вул. Остапа Вишні м. Синельникове, паралельно автомобільній дорозі сполученням - Синельникове - Луб`янка та на відстані приблизно 1 км від с. Парне Синельниківського р-ну, Дніпропетровської області вчинила незаконну порубку дерев.

За даним фактом 19.12.2018 відомості про кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002065, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 246 КК України та розпочато досудове розслідування.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 18.12.2018 о 20-20 год. від заступника начальника превенції Синельниківського ВП ОСОБА_5 до Синельниківського ВП надійшло повідомлення, про те, що в лісосмузі, поблизу с. Парне виявлено невстановлених осіб, які проводять незаконний спил дерев.

Виїздом на місце події СОГ Синельниківського ВП 18.12.2018, в період часу з 17-40 до 19-20, було проведено огляд місця події, в ході якого встановлено, що в лісосмузі, яка розташована на відстані приблизно 3 км. від вул. Остапа Вишні, м. Синельникове, паралельно автомобільній дорозі сполученням м. Синельникове с. Луб`янка, неподалік с. Парне, Синельниківського району виявлено 4 купи фрагментів розпиляних стовбурів дерев, загальною кількістю 131 шт. різного діаметра та довжини. Поруч з фрагментами розпиляних стовбурів дерев, виявлені пеньки дерев, загальною кількістю 18 шт. Також, біля однієї купи фрагментів розпиляної деревини виявлено дві бензопили, а саме: бензопила жовтого кольору з надписом на пластиковому корпусі «Lwa 110dB» «Цепная бензопила», на якій відсутня шина (ціпок), друга бензопила з надписом «Super Pro» з шиною (ціпком). В ході огляду місця події вилучено 131 шт. фрагменти розпиляних стовбурів дерев, бензопила жовтого кольору з надписом на пластиковому корпусі «Lwa 110dB» «Цепная бензопила», на якій відсутня шина (ціпок), бензопила з надписом «Super Pro» з шиною (ціпком).

Вилучене в ході проведення огляду місця події майно, а саме 131 шт. фрагменти розпиляних стовбурів дерев, бензопила жовтого кольору з надписом на пластиковому корпусі «Lwa 110dB» «Цепная бензопила», на якій відсутня шина (ціпок), бензопила з надписом «Super Pro» з шиною (ціпком), що були об`єктом кримінально - протиправних дій та знаряддям вчинення кримінального правопорушення та згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, мають значення речових доказів у кримінальному провадженні.

Підставами, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт вилученого майна, є забезпечення належного зберігання речових доказів стороною кримінального провадження, та фактичне позбавлення осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що вилучене в ході проведення огляду місця події майно, а саме 131 шт. фрагменти розпиляних стовбурів дерев, бензопила жовтого кольору з надписом на пластиковому корпусі «Lwa 110dB» «Цепная бензопила», на якій відсутня шина (ціпок), бензопила з надписом «Super Pro» з шиною (ціпком), є предметами, що були об`єктами кримінально протиправних дій і знаряддям вчинення кримінального правопорушення та мають істотне значення для встановлення об`єктивної сторони кримінального правопорушення і, таким чином, не може бути повернуте особам, причетним до вчинення кримінального правопорушення, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, виникає необхідність у накладенні арешту на зазначене майно на підставі ст. 170 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий просить накласти арешт на зазначене у клопотанні майно, а саме на 131 шт. фрагменти розпиляних стовбурів дерев, бензопилу жовтого кольору з надписом на пластиковому корпусі «Lwa 110dB» «Цепная бензопила», на якій відсутня шина (ціпок), бензопилу з надписом «Super Pro» з шиною (ціпком), яке 18.12.2018 було вилучено під час проведення огляду місця події.

Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічного засобу під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою слідчого судді не здійснювалося, що відповідає вимогам ст. 107 КПК України.
Відповідно до ст. 172 КПК України, слідчий суддя розглядає клопотання за відсутності особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення арешту майна.

Розглянувши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст.94 КПК України, ст.132 КПК України, ст.173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та спів розмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження /ч. 1 ст. 170 КПК України/.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до частин 1-3 статті 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою;
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти , які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості , які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України /арешт майна допускається з метою збереження речових доказів/, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Як вбачається з матеріалів клопотання, виявлене та вилучене під час проведення 18.12.2018 огляду місця події майно, а саме 131 шт. фрагменти розпиляних стовбурів дерев, бензопила жовтого кольору з надписом на пластиковому корпусі «Lwa 110dB» «Цепная бензопила», на якій відсутня шина (ціпок), бензопила з надписом «Super Pro» з шиною (ціпком) є речовими доказами у кримінальному провадженні.

Тому для ефективного розслідування орган досудового слідства має потребу у збереженні цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.
При цьому, арешт майна з підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні та не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
Слідчий суддя, врахувавши ці положення закону та обставини кримінального провадження, а саме ті, що існує необхідність у забезпеченні збереження вилученого майна, вважає, що клопотання слідчого слід задовольнити та накласти арешт на відповідне майно.
Керуючись ст. ст. 167, 170-173, 175 КПК України,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Синельниківського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Синельниківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на зазначене у клопотанні майно, а саме: на 131 шт. фрагменти розпиляних стовбурів дерев, бензопилу жовтого кольору з надписом на пластиковому корпусі «Lwa 110dB» «Цепная бензопила», на якій відсутня шина (ціпок), бензопилу з надписом «Super Pro» з шиною (ціпком), яке 18.12.2018 було вилучено під час проведення огляду місця події.

Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосування цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Синельниківського ВП ГУПН в Дніпропетровській області ОСОБА_4 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі в 5-тиденний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Головуючий суддя: ОСОБА_1