Справа № 357/5002/19
У Х В А Л А

13 травня 2019 рокуСлідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 слідчого Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_4 про арешт майна, по матеріалам кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001315 від 09.05.2019, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України,

У С Т А Н О В И В:

Слідчий слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_4 , звернувся із клопотанням до слідчого судді про арешт майна, по матеріалам кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001315 від 09.05.2019, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Вказане клопотання слідчий обґрунтовує тим, що 09.05.2019 о 13.33 год. на 78 кілометрі автодороги «Київ-Одеса», працівниками поліції зупинено автомобіль марки «Пежо 206», чорного кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , 1995 року народження, під час перевірки посвідчення водія, виявлені ознаки його підробки.

Перевіривши вказане посвідчення водія через базу ІПНП «Армор» встановлено, що воно належить іншому громадянину, а саме: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та має ознаки підробки, а саме колір та нижня стрічка голограми посвідчення не відповідає аналогічним документам, які перебувають в офіційному обігу на території України.

09.05.2019 під час проведення огляду місця події на 78 кілометрі автодороги «Київ-Одеса» виявлено та вилучено посвідчення водія НОМЕР_2 від 19.10.2018 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Необхідність арешту предметів, вилучених під час огляду місця події у слідчого викликана тим, що є достатньо підстав вважати, що дані речі містять відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що мають важливе доказове значення для кримінального провадження, тому виникла потреба у подальшому їх дослідженні та оцінці.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав в повному обсязі та просив задовольнити його з підстав зазначених у клопотанні.

В судове засідання ОСОБА_5 не з`явилися, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином, надав до суду заяву, в якій не заперечує про розгляд клопотання про арешт майна без його участі.

Оскільки, згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття сторін у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, суд визнав можливим розглянути клопотання за відсутності осіб.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 172 КПК України за клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім того, арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідкам при розслідуванні кримінального правопорушення. Для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділенням Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадження, відомості про яке внесені 09.05.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001315 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

В ході огляду місця події 09.05.2019 вилучені речі, а саме: посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 19.10.2018 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Зазначене майно 09.05.2019 постановою слідчого ОСОБА_4 визнане речовим доказам в кримінальному провадженні № 0001315, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.05.2019.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернути особі, у якого його було вилучено.

Клопотання слідчого про арешт майна надійшло до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області 10.05.2019, а тому слідчий суддя вважає, що клопотання слідчим подано згідно вимог, передбачених ч. 5 ст. 171 КПК України.

Враховуючи ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Таким чином, враховуючи, що вилучене в ході огляду місця події майно може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, клопотання органу досудового слідства з підстав викладених у клопотанні є обґрунтованим, доводи слідчого знайшли свого підтвердження в ході судового засідання, в зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 167, 170-173, 175, 236, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_4 про арешт майна, по матеріалам кримінального провадженні № 0001315 за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно 09.05.2019 в ході огляду місця події, а саме: посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 19.10.2018 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 шляхом заборони відчуження, розпорядження, користування ним.

Копії ухвали надати слідчому слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_4 та прокурору Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_7 для виконання, ОСОБА_5 для відома.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддяОСОБА_1