Справа №359/5811/18
Провадження №1-кс/359/1727/2018
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 липня 2018 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні без технічної фіксації в приміщенні суду клопотання слідчого СВ відділення поліції в а/п «Бориспіль» Бориспільського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 в кримінальному провадженню №0000083, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.07.2018 року, про арешт майна, -

в с т а н о в и в :
25.07.2018 року слідчий за погодженням з прокурором, звернувся із зазначеним клопотанням в рамках розслідування кримінального провадження за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Так встановлено, що 24.07.2018 о 12 год. 40 хв., поблизу терміналу «В» ДП «МА «Бориспіль», під час перевірки документів працівником УБЗПТЛ ГУНП в Київській області виявлено громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , який для посвідчення своєї особи надав паспорт громадянина Республіки Азербайджан для виїзду за кордон № НОМЕР_1 , в якому присутні відмітки Державної прикордонної служби України, що ймовірно не відповідають встановленому зразку.

24.07.2018 у ході проведеного огляду місця події за адресою: Київська область, м. Бориспіль-7, Державне підприємство аеропорт «Бориспіль», термінал «Б» у громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 вилучено паспорт громадянина Азербайджан для виїзду за кордон № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якому знаходяться відмітки про перетин державного кордону України, які не відповідають встановленому зразку.

В своєму поясненні громадянин Республіки Азербайджан ОСОБА_6 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомив, що в кінці липня у нього не було змоги покинути офіційно територію України, і щоб не перетинати державний кордон України у встановленому порядку звернувся до невідомої особи, якого не пам`ятає, який пообіцяв допомогти у проставленні відміток у його паспортному документі. На, що ОСОБА_6 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 надав невідомому свій паспортний документ та грошові кошти в сумі 800 грн. Через декілька днів він отримав паспортний документ у якому вже знаходилися відмітки про перетин Державного кордону України № 026 від 10.09.2017 та 02.07.2018, хоча фактично не перетинав державний кордон України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України, вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно з ч.2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться (зареєстрований) орган досудового розслідування як юридична особа. У разі якщо фактичне місцезнаходження структурного підрозділу органу досудового розслідування відрізняється від зареєстрованого місцезнаходження органу досудового розслідування як юридичної особи, подання та розгляд клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюються виключно слідчим суддею місцевого суду за зареєстрованим місцезнаходженням органу досудового розслідування як юридичної особи.

Зазначений матеріальний об`єкт може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі був предметом кримінально протиправних дій, а тому в силу ч. 2 ст. 91 КПК України підлягає перевірці з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Крім того, з метою підтвердження викладених фактів, до суду буде подано клопотання про проведення експертизи, на виконання якої до експертної установи буде направлено паспорт громадянина Республіки Азербайджан для виїзду за кордон № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке буде перебувати у розпорядженні судового експерта.

У зв`язку з викладеним, враховуючи, що вилучений 24.07.2018 у ході проведеного огляду місця події за адресою Київська область, м. Бориспіль-7, ДП «МА «Бориспіль», термінал «Б», у громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучено паспорт громадянина Азербайджан для виїзду за кордон № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не застосування такого заходу забезпечення призведе до втрати речового доказу, а настання цих наслідків перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженню.

В судовому слідчий клопотання підтримала та просила його задовольнити. Розгляд справи просив проводити без фіксації технічними засобами.

Відповідно ст.107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів не проводилася, оскільки учасники процесуальної дії про застосування фіксації не заявили.

Розгляд клопотання проводиться у відсутність власника майна, з метою забезпечення арешту майна та унеможливлення його відчуження, використання, переоформлення.

Заслухавши думку слідчого, ознайомившись із матеріалами клопотання, вважаю за необхідне його задовольнити, виходячи з наступного.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді до скасування арешту майна у встановленому порядку.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову (ч. 3 ст. 170 КПК України).

При вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя повинен врахувати, крім іншого, наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; правову підставу для арешту майна; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову, тощо. В разі задоволення клопотання про арешт в ухвалі слід зазначити перелік майна, яке підлягає арешту.

З наданих суду матеріалів вбачається, що незастосування арешту вказаного майна може призвести до зникнення, втрати вказаного майна.

З урахуванням наведених норм КПК України та встановлених обставин, вважаю наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання та накладення арешту на вказане майно.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в :
Клопотання слідчого СВ відділення поліції в а/п «Бориспіль» Бориспільського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 , - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, що було вилучено 24.07.2018 у ході проведеного огляду місця події за адресою Київська область, м. Бориспіль-7, ДП «МА «Бориспіль», термінал «Б», у громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучено паспорт громадянина Азербайджан для виїзду за кордон № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якому знаходяться відмітки про перетин державного кордону України, які не відповідають встановленому зразку.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Київської області.
Слідчий суддя ОСОБА_1