Справа № 392/1017/18
провадження 1-кс/392/292/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2018 року м. Мала Виска

Слідчий суддя Маловисківського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , представника власника майна ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Маловисківського відділу Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000471 від 20 липня 2018 року за ознаками злочину передбаченого частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, яке погоджене прокурором, в порядку статті 40 КПК України, про накладення арешту на вилучене майно під час огляду місця події, а саме: транспортний засіб автомобіль марки ГАЗ 53 Б з д/н НОМЕР_1 та на пиляні дрова породи ясен, які знаходяться на причепі вказаного автомобіля, із забороною користування та розпорядження автомобілем, який належить на праві власності ОСОБА_6 , яким користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , на якому наявні сліди вчинення кримінального правопорушення, до прийняття рішення по кримінальному провадженню, з метою проведення судових експертиз та забезпечення виконання у подальшому судових рішень у кримінальному провадженні.
В обґрунтування клопотання слідчим зазначається, що СВ Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000471 від 20 липня 2018 року за ознаками злочину передбаченого частиною 1 статті 246 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 20.07.2018 року до Маловисківського ВП ГУНП надійшов рапорт співробітника ДОП Маловисківського ВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_7 , про те, що 18.07.2018 року працівниками СРПП Маловисківського ВП під час патрулювання на автодорозі с. Олександрівка - м. Мала Виска поблизу с. Вишневе, було зупинено автомобіль ГАЗ 53 Б з д/н НОМЕР_1 , під керуванням гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , який перевозив дрова без належних документів.
Під огляду місця події, який мав місце 18 липня 2018 року, було вилучено та поміщено на територію Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області автомобіль марки ГАЗ 53 Б з д/н НОМЕР_1 на якому знаходяться пиляні дрова породи ясен.
Автор клопотання зазначає, що в ході проведення досудового розслідування виникли підстави вважати, що в автомобіль марки ГАЗ 53 Б з д/н НОМЕР_1 та пиляні дрова породи ясен, які знаходяться в причепі вказаного автомобіля є по матеріалам кримінального провадження речовим доказом.
В обгрунтування необхідності накладення арешту на автомобіль та пиляні дрова, що знаходяться у його причепі слідчий зазначає, що це є необхідним для збереження слідів вчиненого кримінального правопорушення, безперешкодного доступу сторони кримінального провадження до транспортного засобу та пиляних дров та для проведення судових експертиз.
Слідчий та прокурор в судовому засіданні підтримали подане клопотання та просили його задовольнити, з підстав викладених у ньому.
Крім того, додатково слідчий пояснила, що безпосередній огляд транспортного засобу вона проводила 18 липня 2018 року, однак з незалежних від неї причин, оскільки іншими працівниками поліції проводилася дослідча перевірка, відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені 20 липня 2018 року. Крім того, слідча пояснила, що на даний час у даному кримінальному провадженні не призначено жодної експертизи і їй не відмово які експертизи будуть призначатися в подальшому у даному кримінальному провадженні.
Громадянин ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого про накладення арешту на майно, пояснивши, що він користується на законних підставах транспортним засобом на який орган досудового розслідування просить накласти арешт із забороною користування, а пиляні дрова породи ясен які перебували у причепі автомобіля він придбав, що підтверджується показаннями свідків, яких допитувала слідча та наявними у нього документами.
Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчим суддею встановлено наступне.
СВ Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000471 від 20 липня 2018 року за ознаками злочину передбаченого частиною 1 статті 246 КК України.
18 липня 2018 року слідчим СВ Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 було розпочато о 23 год. 20 хв. та закінчено 18 липня 2018 року о 23 год. 55 хв. огляд місця події огляд транспортного засобу автомобіля марки «Газ 53 Б з д/н НОМЕР_1 , жовтого кольору, який знаходився на автодорозі с. Олександрівка Мала Виска, на відстані 500 м. від с. Вишеньки. Під час огляду вказаного автомобіля у його причепі було виявлено пиляні дрова породи ясен в кількості близько 7 (семи) складометрів. Вказаний автомобіль, разом із виявленими на ньому пиляними дровами був вилучений.
Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу автомобіль марки «Газ 53 Б з д/н НОМЕР_1 належить на праві власності ОСОБА_6 .
З клопотанням про накладення арешту на майно вилучене під час огляду місця подій, що мав місце 18 липня 20018 року слідчий звернувся лише 23 липня 2018 року.
Частина 1 статті 8 КПК України передбачає, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Згідно частини 1 статті 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Відповідно до частина 1 статті 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Кримінальний процесуальний кодекс України вимагає обов`язкового дотримання вимог закону при оформленні всіх процесуальних документів, надаючи цим вимогам принциповий характер. Отже, якщо закон визначив, що клопотання детектива про накладення арешту на майно повинно відповідати вимогам визначеним статті 171 КПК України, то детектив повинен неухильного їх дотримуватися.
Так, відповідно до частини 2 статті 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Згідно частини 2 статті 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
У відповідності до пункту 1 частини 5 статті 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Разом із тим, в супереч вимогам пункту 1 частини 5 статті 171 КПК України слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна лише зі спливом 4-х (чотирьох) днів після його вилучення.
Так, згідно статті 171 КПК України у клопотанні прокурора, слідчого повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Вказана норма також узгоджується зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідної до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Відповідно до абзацу 1 частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно частини 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
У відповідності до приписів статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Згідно частини 10 статті 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Під час розгляду клопотання, слідчим суддею було встановлено, що в матеріалах клопотання відсутня жодна постанова про призначення експертизи у даному кримінальному провадженні, для забезпечення проведення яких слідчий просить накласти арешт на майно, що також було підтверджено поясненнями слідчої.
Крім того слідчий суддя окрему увагу звертає на те, що наявна в матеріалах клопотання постанова слідчого від 21 липня 2018 року про визнання та долучення до справи речових доказів: вантажний автомобіль ГАЗ-53 Б, д.н.з. НОМЕР_1 , з пиленими дровами породи ясен, є невмотивованою, що вбачається безпосередньо з такої постанови, оскільки слідчим не зазначено жодної з обставин чому, на його думку, вказане вище майно необхідно визнати речовими доказами та яке значення вони можуть мати для даного кримінального провадження.
Відповідно до абзацу 2 пункту 2.6. Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 07 лютого 2014 року щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. 276 - 279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.
Враховуючи наведене, навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним.
З огляду на наведене правильною є практика, коли слідчі судді визнають клопотання про накладення арешту на майно передчасними та відмовляють у їх задоволенні, оскільки на момент їх розгляду, особам, про майно яких йдеться в клопотанні, не повідомлено про підозру.
Виходячи з принципів диспозитивності та змагальності кримінального процесу слідчий суддя не може виконувати функції обвинувачення чи захисту, однак зобов`язаний діяти у суворій відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню своїх прав.
Слідчий суддя зазначає, що процесуальний закон ставить в чітку залежність застосування заходів забезпечення кримінального провадження з обов`язком слідчого довести слідчому судді, що такі заходи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який слідчий зазначає у своєму клопотанні.
З наведених вище підстав у своїй сукупності, слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання необхідно відмовити, оскільки автором клопотання було грубо порушено порядок звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, а також не доведено належними доказами законна мета арешту такого майна.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170-173, 370-372, 376, 395 КПК України слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1