Провадження №1-кс/127/9357/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 липня 2018 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання потерпілого ОСОБА_3 про скасування арешту накладеного ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 12.06.2018 року на мобільний телефон марки «Samsung GALAXY S7», в корпусі сірого кольору, ІМЕІ : НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 ,

ВСТАНОВИВ:

Потерпілий ОСОБА_3 звернувся до суду із вищевказаним клопотанням, яке мотивував тим, що мобільний телефон марки «Samsung GALAXY S7», в корпусі сірого кольору, ІМЕІ : НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 належить йому на праві власності та він йому необхідний для роботи, а всі слідчі дії пов`язані з вказаним мобільним телефоном на даний час проведені, а тому він просить скасувати арешт накладений на його телефон та повернути його йому.

В судове засідання потерпілий ОСОБА_3 не з`явився, однак надав до суду заяву, в якій просить клопотання розглянути без його участі, клопотання підтримав та просив суд його задоволити, з обставин викладених в ньому.

В судове засідання слідчий ОСОБА_4 не з`явився, однак надав заяву в якій просить дане клопотання розглянути у його відсутність. Стосовно скасування арешту заперечує.

Відповідно до ст. 107 ч. 4 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії не з`явились в судове засідання, слідчий суддя вважає за можливим розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що невідома особа, в період часу з 00 год. 00 хв. по 00 год. 40 хв. 27.04.2018 року, таємно, шляхом вільного доступу, вчинила крадіжку у гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мобільного телефону марки «Samsung GALAXY S7» у корпусі сірого кольору, під час проїзду у маршрутці із тролейбусної зупинки «Будинок Офіцерів» до зупинки «ринок «Урожай». Чим спричинила останньому матеріальний збиток у сумі 13 тисяч гривень.

ОСОБА_5 згідно письмової заяви, від 17.05.2018 року, та в ході проведеного огляду місця події, мобільний телефон марки «Samsung GALAXY S7», в корпусі сірого кольору, ІМЕІ : НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 , добровільно видав, для приєднання його до матеріалів кримінального провадження в якості речового доказу.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 12.06.2018 року було накладено арешт на мобільний телефон марки «Samsung GALAXY S7», в корпусі сірого кольору, ІМЕІ : НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 , що належав гр. ОСОБА_3 та який придбав гр. ОСОБА_5 і згідно письмової заяви, від 17.05.2018 року, та в ході проведеного огляду місця події, добровільно видав, для приєднання його до матеріалів кримінального провадження в якості речового доказу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

У відповідності до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченого цим кодексом. На підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом, допускається тимчасове вилучення майна без судового рішення.

Враховуючи вищевикладені обставини, а також те, що ОСОБА_3 є власником вищевказаного мобільного телефону та потерпілим у кримінальному провадженні, розпочатого у зв`язку з незаконним заволодінням його майном, а також у зв`язку з встановлення місцезнаходження вказаного майна та проведення щодо нього необхідних експертиз, відпала потреба в подальшому застосуванні його арешту, суд вважає за доцільне клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна накладеного ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 12.06.2017 року задоволити.

Враховуючи вище викладенні обставини, суд дійшов до висновку, що клопотання слід задовольнити.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 107, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання потерпілого ОСОБА_3 про скасування арешту накладеного ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 12.06.2018 року на мобільний телефон задовольнити.

Скасувати арешт майна накладеного ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 12.06.2018 року на мобільний телефон марки «Samsung GALAXY S7», в корпусі сірого кольору, ІМЕІ : НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 , що належав гр. ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого СВ Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_4 повернути мобільний телефон марки «Samsung GALAXY S7», в корпусі сірого кольору, ІМЕІ : НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 потерпілому ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя