Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/993/18
Номер провадження 1-кс/376/229/2018
УХВАЛА

"17" травня 2018 р. Слідчий суддя Сквирського районного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю начальника Сквирського відділу Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , розглянув винесене в кримінальному провадженні № 0000145 від 14.05.2018 року, старшим слідчим СВ Сквирського ВП Обухівського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 клопотання про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

14.05.2018 року, до Сквирського відділу Білоцерківської місцевої прокуратури надійшла заява представника потерпілого адвоката ОСОБА_5 в інтересах потерпілого учасника ТОВ «Расава» () ОСОБА_6 , про вчинення кримінального правопорушення учасником даного товариства ОСОБА_7 , пов`язаного з підробленням протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Расава» № 1/2018 від 28.03.2018 року, який в подальшому був використаний при проведенні державної реєстрації змін про юридичну особу.

Відомості за даним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000145 від 14.05.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, проведення досудового якого доручено СВ Сквирського ВП ГУНП в Київській області.

Досудовим слідством встановлено, що відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Міністерства юстиції України, засновниками (учасниками) ТОВ «Расава» (, юридична адреса: Київська обл., Сквирський р-н, с. Пустоварівка, пл. Ватутіна, 18а) є ОСОБА_7 (розмір внеску до статутного фонду 8850,00 грн, що становить 75 % статутного капіталу) та ОСОБА_6 (розмір внеску до статутного фонду 2950,00 грн. що становить 25 % статутного капіталу).

30.03.2018 року, державним реєстратором Сквирської РДА Київської області ОСОБА_8 проведено реєстраційну дію відносно ТОВ «Расава» - «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах - зміна керівника юридичної особи», яким є ОСОБА_9 , підписант ОСОБА_7 ..

Для проведення вказаної реєстраційної дії, ОСОБА_7 державному реєстратору надано протокол загальних зборів Учасників ТОВ «Расава» № 1/2018 від 28.03.2018 року, відповідно до якого ОСОБА_7 провівши одноосібно загальні збори Учасників, визначивши їх повноважними, з 26.03.2018 року звільнив з посади директора Товариства ОСОБА_7 та призначив на посаду директора ОСОБА_9 з 27.03.2018 року.

Відповідно до заяви про вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_7 , всупереч положенням п. 59-69 Статуту Товариства та ст.ст. 59-62 Закону України «Про господарські товариства», не повідомив ОСОБА_6 про проведення 28.03.2018 року, загальних зборів Товариства, не надіслав порядок денний Товариства.

Крім того, ОСОБА_7 проігноровані положення п.74 Статуту Товариства, ч.6 ст.60, ч. 6 ст. 62 Закону України «Про господарські товариства», оскільки на момент проведення - загальних зборів учасників Товариства, останній був директором товариства, а тому не міг бути головою зборів і відповідно до вимог статуту Товариства та положень ч.6 ст.60, ч.6 ст.62 Закону України «Про господарські товариства» не мав право підписувати протокол загальних зборів учасників.

Враховуючи положення ст. 167 Господарського кодексу, ОСОБА_6 , являється власником корпоративних прав, тобто права на частку визначеної у статутному капіталі (майні) господарської організації - ТОВ «Расава», що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Таким чином, дії ОСОБА_7 можуть бути спрямовані на уникнення відповідальності за незаконні дії на посаді директора Товариства, що пов`язані з невиплатою заробітної плати, авторської винагороди та погашення фінансової заборгованості потерпілому ОСОБА_6 , а також готування до вчинення незаконних дій, щодо зміни складу учасників ТОВ «Расава» та незаконного заволодіння майном Товариства.

Зважаючи на викладе, з метою захисту корпоративних прав ОСОБА_6 , запобігання подальшої перереєстрації та заволодіння активами ТОВ «Расава» виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, передбаченого статтею 170 КПК України, заборонивши будь-яким державним реєстраторам, нотаріусам здійснювати державну реєстрацію будь-яких реєстраційних дій, в тому числі, але не виключно змін до установчих документів, а також змін відомостей про юридичну особу - ТОВ «Расава» (, юридична адреса: Київська обл., Сквирський р-н, с. Пустоварівка, пл. Ватутіна, 18а), які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо змін учасників та керівних органів (керівників) щодо зазначеного товариства.

Корпоративні права можуть бути об`єктом (предметом) злочинного посягання і їх перехід можливий завдяки протиправним діям учасника Товариства ОСОБА_7 , а тому арешт майна у даному конкретному випадку є співмірним і слугує цілям збереження речових доказів (відомостей, що містяться в електронних реєстрах) та забезпечення цивільного позову.

Як передбачено статтею 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову .

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі відчуження. Слідчий, прокурор повинні вживати необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна ,на яке може бути у кримінальному провадженні.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання.

В силу ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи на наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до статті 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Майнові права є неспоживчою річчю. Майнові права визнаються речовими правами.

Таким чином, до майна відносяться корпоративні права учасника ТОВ «Расава» ОСОБА_6 тобто права на частку визначеної у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Враховуючи вищевикладене, з метою збереження речових доказів (відомостей, що містяться в електронних реєстрах), забезпечення цивільного позову та встановлення всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також з метою припинення злочинного посягання на корпоративні права учасників ТОВ «Расава», запобігання подальшої перереєстрації та заволодіння активами підприємства, та те, що без застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна та зобов`язання не вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо ТОВ «Расава», неможливо виконати завдання кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав повністю, просить його задовольнити на підставах викладених у клопотанні.

Дослідивши клопотання та надані письмові докази, вислухавши обґрунтування прокурора, слідчий суддя вважає, що дане клопотання підлягає задоволенню.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.2ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 3ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ст. 171 ч.2 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цьогоКодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 р. у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
Згідно із ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Слідчий суддя дійшов до переконливого висновку про те, що корпоративні права корпоративні права можуть бути об`єктом (предметом) злочинного посягання і їх перехід можливий завдяки протиправним діям інших учасників Товариства, а тому арешт майна у даному конкретному випадку є співмірним і слугує цілям збереження речових доказів (відомостей, що містяться в електронних реєстрах) та забезпечення цивільного позову.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст.98,167,168,170,171,172,173,223 КПК України,-
УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Сквирського ВП ГУНП в Київській області про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000145 від 14.05.2018 року задовольнити.

Накласти арешт, встановивши заборону будь-яким державним реєстраторам, нотаріусам, іншим суб`єктам реєстраційних дій здійснювати державну реєстрацію будь-яких реєстраційних дій, в тому числі, але не виключно змін до установчих документів, а також змін відомостей про юридичну особу ТОВ «Расава» (, юридична адреса: Київська обл., Сквирський р-н, с. Пустоварівка, пл. Ватутіна, 18а), які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо змін учасників та керівних органів (керівників) щодо вказаного підприємства.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена на протязі п`яти днів з моменту її проголошення сторонами кримінального провадження безпосередньо до Апеляційного суду Київської області.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1