УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2018 року
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю особи, яка подала клопотання адвоката ОСОБА_2

секретаря ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ТОВ «БУДІНВЕСТ», ТОВ «ГРАНІТ-ПЛЮС», про скасування арешту нерухомого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 06 березня 2017 року, по кримінальному провадженню, внесеному в ЄРДР за № 0015872
В С Т А Н О В И В:

У провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло вищезазначене клопотання.

В обґрунтування клопотання заявником зазначено, що СВ Шевченківського УП ГУ НП в м.Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0015872, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

При цьому, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 06 березня 2017 р. було задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на зазначене у клопотанні майно, належне ТОВ «БУДІНВЕСТ» та ТОВ «ГРАНІТ-ПЛЮС», а саме на квартиру № 14, житловою площею 47,71 кв. м., що знаходиться за адресою: м. Київ, по вул. Білоруська, 36 А.
Як підставу для скасування арешту майна представник власників майна посилається на те, що арешт на вказане у клопотанні майно накладено безпідставно та з порушнням прав та законних інтересів ТОВ «БУДІНВЕСТ» та ТОВ «ГРАНІТ-ПЛЮС», оскільки слідчим суддею при накладенні арешту не було враховано законність набуття арештованого нерухомого майна, а самі Товариства не є фігурантами кримінального провадження і будь-якому з посадових осіб Товариства не було пред*явлено повідомлення про підозру або пред*явлено цивільний позов. При цьому, при накладенні арешту на майно слідчим суддею не було з*ясовано статус володільця майна у кримінальному провадженні, а саме по собі нерухоме майно, належне ТОВ «БУДІНВЕСТ» та ТОВ «ГРАНІТ-ПЛЮС» не відповідає критеріям, визначеним ст.ст. 98, 170 КПК України.
Представник володільців майна адвокат ОСОБА_4 , у судовому засіданні клопотання підтримала та просила про його задоволення.
Слідчий, за клопотанням якого накладено арешт, у судове засідання не з*явився. будучи належним чином повідомленим про дату та час судового розгляду, що не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наявних матеріалів.
Слідчий суддя, вивчивши доводи клопотання про скасування арешту майна та долучені до нього документи, заслухавши представника володільців майна, приходить до наступного висновку.
Так, відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчим суддею встановлено, що СВ Шевченківського УП ГУ НП в м.Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0015872, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

При цьому ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 06 березня 2017 р. було накладено арешт на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 .
Зі змісту вказаної ухвали слідчого судді вбачається, що арешт вищезазначеного майна, було накладено з метою забезпечення не відчуження майна в кримінальному провадженні, оскільки вищевказана квартира є предметом кримінального правопоуршення та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

При цьому у подальшому, ухвалою Апеляційного суду м.Києва від 02 травня 2018 року ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 06 березня 2017 року, якою задоволено клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 та накладено арешт на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 , залишено без змін, а апеляційну скаргу представника Корпорації «Граніт» та ТОВ «Граніт-Плюс» ОСОБА_6 , без задоволення.
При цьому, як встановлено вказаним вище рішенням, слідчий суддя обґрунтовано, у відповідності до вимог ст. ст. 131-132, 170 173 КПК України, наклав арешт на квартиру АДРЕСА_2 , з метою забезпечення збереження речових доказів, врахувавши при цьому і наслідки від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб, та забезпечивши своїм рішенням розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому вимоги апелянта щодо необґрунтованості ухвали слідчого судді, визнані непереконливими.

Так, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
Доводи сторони заявника, що на зазначене нерухоме майно накладено арешт не обгрунтовано, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні та жодними доказами, долученими до матеріалів клопотання, підтверджені також не були, в той же час останні також перевірялись у апеляційному провадженні та у повній мірі спростовуються рішенням суду апеляційної інстанції.
Приймаючи до уваги вищевикладене, виходячи із завдань кримінального провадження, беручи до уваги ознаки складу кримінального правопорушення, яке розслідується в межах даного кримінального провадження, а також факт не доведення необґрунтованості застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, як і не надання доказів того, що насьогодні відпали підстави для накладення зазначеного арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ТОВ «БУДІНВЕСТ», ТОВ «ГРАНІТ-ПЛЮС», про скасування арешту нерухомого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 06 березня 2017 року відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, разом з тим проти неї можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1