УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 серпня 2018 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділу Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0003317 внесеного до ЄРДР 10.08.2018, про застосування цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народився в місті Вінниця, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин України, раніше не судимий,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 121 та ч.1 ст. 296 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
15.08.2018 слідчий ОСОБА_6 звернулася до суду із вищевказаним клопотанням, яке погоджене з прокурором про застосування цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 ..

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні органу досудового розслідування перебувають матеріали кримінального провадження № 0003317 від 10 серпня 2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 121 та ч.1 ст. 296 КК України, в ході розслідування якого у слідства виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляду запобіжного заходу.

В ході розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що 09.08.2018 приблизно о 15:00 год. ОСОБА_4 , перебуваючи на проїжджій частині дороги, біля ринку «Урожай», що розташований за адресою: місті Вінниця, вулиця Пирогова, 49, підійшов до автомобіля марки «Skoda octavia», сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , та з мотивів явної неповаги до суспільства, із хуліганських спонукань, грубо порушуючи громадський порядок, ігноруючи норми поведінки у суспільстві, безпричинно, умисно почав виражатися нецензурною лайкою. Після цього, продовжуючи реалізацію свого єдиного злочинного умислу, спрямованого на вчинення хуліганських дій, демонструючи свою зверхність, усвідомлюючи, що знаходяться в громадському місці, ігноруючи існуючі у суспільстві правила поведінки, моралі та добропристойності, підійшов до вищезазначеного автомобіля, де через вікно заднього пасажирського сидіння наніс удар лівою рукою по голові ОСОБА_7 . Після чого, ОСОБА_4 , бажаючи продемонструвати свою перевагу над останнім, коли той вийшов з автомобіля, виявляючи свою грубу силу, наніс ОСОБА_7 не менше двох ударів лівою рукою по обличчю. Відповідно до довідки МКЛ ШМД № 01126/1527 від 14.08.2018 ОСОБА_7 були завдані тілесні ушкодження у виді відкритої черепно-мозкової травми забою головного мозку; перелому склепіння черепа з переходом на основу; внутрішньочерепних крововиливів. Зазначені тілесні ушкодження, відповідно до Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.1995 № 6, відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, оскільки перелом склепіння черепа являється небезпечним для життя в момент заподіяння.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 296 КК України, а саме хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю.

Окрім того, досудовим розслідуванням встановлено, що 09.08.2018 приблизно о 15:00 год., ОСОБА_4 , знаходячись на проїжджій частині дороги біля ринку «Урожай», що розташований за адресою: м. Вінниця, вул. Пирогова, 49, підійшов до автомобіля марки «Skoda octavia» сірого кольору д.н.з. НОМЕР_1 , де лівою рукою завдав через відкрите вікно заднього пасажирського сидіння удар по голові ОСОБА_7 . В ході подальшого конфлікту, що стався з мотивів раптово виниклих особистих неприязних відносин, діючи умисно, з метою заподіяння тілесних ушкоджень, перебуваючи на дорозі, коли ОСОБА_7 вийшов з автомобіля, ОСОБА_4 наніс йому не менше двох ударів лівою рукою в область обличчя, чим спричинив останньому тілесні ушкодження у виді відкритої черепно-мозкової травми забою головного мозку; перелому склепіння черепа з переходом на основу; внутрішньочерепних крововиливів (відповідно до довідки МКЛ ШМД № 01126/1527 від 14.08.2018). Зазначені тілесні ушкодження відповідно до Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.1995 № 6, відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, оскільки перелом склепіння черепа являється небезпечним для життя в момент заподіяння.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а саме - умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

15.08.2018 встановивши наявність достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінальних правопорушень, відповідно до ст.ст. 42, 276, 277 та 278 КПК України.

Вина підозрюваного ОСОБА_4 підтверджується зібраними доказами, а саме:

Протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення

Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 .

Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ,

Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ,

Протоколом впізнання свідком ОСОБА_10 ,

Повідомленням про підозру ОСОБА_4 ,

Іншими матеріалами кримінального провадження.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що є тяжким злочином та передбачає покарання у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років.

У відповідності з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Беручи до уваги вищевикладене та те, що ОСОБА_4 , за місцем реєстрації не проживає, зі слів сусідів характеризується посередньо, не одружений, дітей на утриманні не має, не працює, та не має інших факторів стримуючого характеру, є підстави вважати, що останній усвідомлюючи можливість подальшого відбування покарання в місцях позбавлення волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду та вчиняти нові умисні кримінальні правопорушення, а тому наявні ризики відповідно до п. 1 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому враховується, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів ніж цілодобовий домашній арешт не може запобігти зазначеним ризикам. Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину та наслідкам, які були завдані вчиненням злочину. Особиста порука не може бути застосована в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу. Окрім того обрання будь-якого більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належну поведінку особи та перешкоджати здійснення ним психологічного впливу на потерпілого та свідків.

Враховуючи вищевикладене, керуючись вимогами ст. 40, 131, 132, 176-178, 181, 184, 194 КПК України, слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання слідчого, суду пояснила, що по кримінальному провадженні існують ризики, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тому останньому необхідно обрати саме запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний та його захисник заперечили щодо задоволення клопотання слідчого.

Слідчий суддя, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Вирішуючи питання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останнього та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Зокрема слідчий суддя враховує, те що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, не одружений, раніше не судимий, на теперішній час підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення, враховуючи вагомість наявних доказів підозри у вчиненні кримінального правопорушення, наслідки від вчиненого кримінального правопорушення, відсутність соціально стримуючих факторів, характер та обставини вчинення злочину по якому оголошено підозру, дають підстави слідчому судді дійти обґрунтованого висновку, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, слідчий суддя вважає, що жоден із більш м`яких або жорстких запобіжних заходів, окрім цілодобового домашнього арешту, не зможе запобігти ризикам та забезпечити належну поведінку підозрюваного, а тому, з урахуванням всіх обставин, передбачених ст. 178 КПК України та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до підозрюваного ОСОБА_4 , з огляду на положення ст. 177, 181, 194 КПК України, слід застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та покласти на підозрюваного процесуальні обов`язки передбачені в ч. 5 ст. 194 КПК України.

Суд вважає обґрунтованим застосування запобіжного заходу до підозрюваного в межах строку досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 178, 181, 194, 196 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого слідчого відділу Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що полягає у цілодобовій забороні залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 15 жовтня 2018 року.

Строк дії ухвали суду визначити до 15 жовтня 2018 року.

Відповідно до ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , наступні обов`язки:

- прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу суду для організації виконання направити начальнику ГУНП у Вінницькій області.

Контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого слідчого відділу Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду Вінницької області протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя