Справа № 519/292/18
У Х В А Л А
05.04.2018смт.Доброслав
Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні смт. Доброслав Одеської області клопотання слідчого СВ Южненського ВП Лиманського ВП ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Южний, Одеської області; українця, громадянина України, офіційно не працюючого, неодруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, -
-15.04.2014 року, Южним міським судом Одеської області та ч. 1 ст. 345, 2 ст. 186, ч. 1 ст. 70 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 4 роки, -
підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України,
Слідчий СВ Южненського ВП Лиманського ВП ГУНП в Одеській області лейтенант поліції ОСОБА_6 , звернувлася до Южного міського суду Одеської області з клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 .. Клопотання погоджено прокурором Комінтернівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 ..
Ухвалою Апеляційного суду Одеської області від 03 квітня 2018 року вищевказане клопотання передано для розгляду до Комінтернівського районного суду Одеської області.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 07.02.2018 року, приблизно о 03 годині 00 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні торгової мережі «Копійка» розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , вступив у попередню змову, направлену на заволодіння чужим майном, з раніше знайомим ОСОБА_7 . Продовжуючи реалізовувати свої злочинні дії ОСОБА_5 та ОСОБА_8 підійшли до раніше не знайомого ОСОБА_9 , який знаходився у приміщенні торгової мережі «Копійка» розташованої за адресою: АДРЕСА_2 . Надалі, ОСОБА_5 спільно та за попередньою змовою з ОСОБА_8 діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи, що посягають на чужу власність, передбачаючи спричинення матеріальної шкоди та бажаючи завдати такої шкоду, вирішили відкрито заволодіти майном потерпілого ОСОБА_9 , після чого ОСОБА_5 реалізуючи спільно виниклий з ОСОБА_8 злочинний намір направлений на відкрите заволодіння чужим майном, діючи умисно, з корисливих мотивів, відкрито для оточуючих осіб, з застосуванням насильства, яке є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого ОСОБА_9 , завдав два удари долонею правої руки в обличчя потерпілого ОСОБА_9 . В цей час, ОСОБА_8 утримуючи потерпілого ОСОБА_9 за різні частини тіла, тим самим перешкоджав потерпілому чинити опір ОСОБА_5 .. Надалі, ОСОБА_5 продовжуючи реалізовувати свій спільний з ОСОБА_8 злочинний намір, направлений на відкрите заволодіння чужим майном, наблизився зі сторони потерпілого ОСОБА_9 та обійнявши ззаду потерпілого за допомогою власної фізичної сили здійснив кидок потерпілого на поверхню підлоги, від якого потерпілий ОСОБА_9 вдарився потиличною частиною голови об підлогу та втратив свідомість. В свою чергу, ОСОБА_8 реалізовуючи свій спільний з ОСОБА_5 злочинний намір, направлений на відкрите заволодіння чужим майном, скориставшись безпораднім станом потерпілого ОСОБА_9 , підійшов до нього та відкрито вирвав з лівої руки потерпілого ОСОБА_9 його шкіряний гаманець, вартістю 600 (шістсот) грн., в середині якого знаходились гроші в сумі 2 200 (дві тисячі двісті) гривень 00 (нуль) копійок, водійське посвідчення на його ім`я, технічний паспорт на транспортний засіб належний потерпілому ОСОБА_9 автомобіль марки ГАЗ 09, та страховий поліс до вище вказаного автомобіля, чим спричинили потерпілому ОСОБА_9 матеріальну шкоду на загальну суму 2 800 (дві тисячі вісімсот) гривень 00 (нуль) копійок.
Після чого, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_8 з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.
Згідно висновку судово-медичної експертизи № 30 від 16.03.2018 року у потерпілого ОСОБА_9 , були виявлені легкі тілесні ушкодження, що спричинили короткочасний розлад здоров`я..
Кваліфікація злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 - стаття 187 частина 2 КК України напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу(розбій) вчинений а попередньою змовою групою осіб, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.
У подальшому, 07 лютого 2018 року о 10 год. 30 хв. ОСОБА_5 було затримано та о 16 годині 00 хвилин було повідомлено про підозру.
07 лютого 2018 року слідчим суддею Южного міського суду Одеської області щодо ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 08 квітня 2018 року.
04 квітня 2018 року до слідчого судді Комінтернівського районного суду Одеської області надійшло клопотання слідчого СВ Южненського ВП Лиманського ВП ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , в якому останній просить запобіжний захід у вигляді тримання під вартою продовжити до 90 діб.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, на даний час існують ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, тому з метою виключення спроб переховуватися підозрюваним від правосуддя, незаконно впливати на потерпіого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчиненню ним інших кримінальних правопорушень, просив продовжити міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала заявлене слідчим клопотання з підстав, викладених у ньому.
Захисник ОСОБА_4 просив відмовити в задоволенні клопотання щодо продовження строку тримання під вартою та заявив клопотання про зміну запобіжного заходу на більш м`який у вигляді домашнього арешту, посилаючись на недоведеність стороною обвинувачення, неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, позитивну характеристику підозрюваного з місця роботи, проживання.
Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши думку учасників процесу слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про продовження строку тримання під вартою та задоволення клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на домашній арешт, виходячи з такого.
Згідно ч.5 ст.199 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Згідно ч. 4 ст. 199 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Відмовляючи в задоволенні клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою слідчий суддя виходив з того, що обставини на які посилається слідчий у своєму клопотанні не дають підстави вважати, що заявлені ризики не зменшилися, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також перешкоджати слідчим діям, крім того наведені в обґрунтування клопотання документи відсутні в матеріалах справи.
Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження (п.9 ч.2 ст.131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати суду докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання підозрюваного під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
У відповідності до положень ст. 201 КПК України, підозрюваному, обвинуваченому, до якого застосовано запобіжний захід, його захиснику гарантується право на звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Стороною захисту в судове засідання надані характеризуючі матеріали, які не були відомі суду під час обрання запобіжного заходу, враховуючи, що підозрюваний має постійне місце проживання, за місцем проживання та роботи характеризується позитивно, судом встановлено, що намірів уникати органів досудового слідства та переховуватися від суду у підозрюваного не має, суд приходить до висновку, що на теперішній час існує можливість застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Відповідно до ч.1,2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Також відповідно до частини 6 статті 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Згідно із положеннями ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи матеріали справи, задля забезпечення належної поведінки підозрюваного під час досудового розслідування справи, слідчий суддя прийшов до висновку, що підозрюваному ОСОБА_5 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 1 місяць..
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176,177, 178, 181, 197, 199, 331, 372 КПК України, слідчий суддя
В задоволенні клопотання слідчого СВ Южненського ВП Лиманського ВП ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 -відмовити.
Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу на домашній арешт задовольнити повністю.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, згідно ч.5 ст.194 КПК України, а саме:
- прибувати до слідчого, слідчого судді, прокурора за першою вимогою;
-зобов`язати підозрюваного не залишати житло цілодобово;
-утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт(паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Обов`язки, визначені ухвалою суду, покладаються на підозрюваного, згідно ч. 6 ст.194 КПК України, на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.
Підозрюваного ОСОБА_5 , якого було затримано в порядку ст.208 КПК України негайно звільнити з під варти звільнити з-під варти та доставити до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалу в частині застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, а саме Южненського ВП Лиманського ВП ГУНП в Одеській області.
Згідно ч.4 ст. 181 КПК України, орган Національної поліції зобов`язаний негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це суд.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України, працівники Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Строк дії ухвали слідчого судді становить 2 (два) місяці і обчислюється з моменту оголошення ухвали, тобто з 05 квітня 2018 у року по 08 травня 2018 року.
Ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1