ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/0430/53/18 Справа № 201/7864/18 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 жовтня 2018 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_6 про відвід суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 при розгляді його апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 30 серпня 2018 року про роз`яснення судового рішення,
за участю скаржника ОСОБА_6
ВСТАНОВИВ :
В провадженні Дніпровського апеляційного суду у головуючого судді ОСОБА_2 знаходиться апеляційна скарга ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 30 серпня 2018 року про роз`яснення ухвали слідчого судді АНД районного суду м. Дніпропетровська від 03 серпня 2018 року у справі за скаргою ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора.
В судовому засіданні ОСОБА_6 заявив відвід суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 з інших обставин, що викликали сумнів у їх неупередженості при розгляді його апеляційної скарги та заяви про відвід судді ОСОБА_2 . Зазначив, що чинним законодавством не визначений перелік інших підстав, які викликають сумнів в неупередженності судді, тому заява про відвід судді ОСОБА_2 підлягала задоволенню. Однак судді постановили завідомо неправосудне рішення, яке не буде належним чином обґрунтоване та вважає, що в задоволенні його апеляційної скарги буде відмовлено.
Суд, вислухавши думку скаржника, дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення його заяви про відвід суддів враховуючи наступне.
Відповідно до ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Частиною п`ятою статті 9 КПК України передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, наявність безсторонності (неупередженості) має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (див. рішення у справі «Мироненко і Мартенко проти України», заява N4785/02, рішення від 10 грудня 2009року, п.66, 67).
У контексті об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (див. рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії», заява №33958/96, п.44, ECHR 2000-XII, у справі «Газета «Україна-Центр» проти України», заява №16695/04, рішення від 15 липня 2010року, п.31, «Хаусшільдт проти Данії», рішення від 24 травня 1989року, п.48).
Статтею 75 КПК України чітко визначений перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.
Так, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Заявляючи відвід колегії суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , скаржник не навів об`єктивних та обґрунтованих обставин, які б дійсно викликали обґрунтовані сумніви в неупередженості суддів, доказів на підтвердження їх існування також не надав. Крім того, усі твердження скаржника щодо упередженого ставлення суддів при розгляді його заяви про відвід судді ОСОБА_2 та апеляційної скарги зводяться лише до непогодження з прийнятим рішенням щодо відмови в задоволенні вказаної заяви та припущення про можливу в подальшому відмову в задоволенні його апеляційної скарги у разі її розгляду визначеним складом колегії суддів.
Вказані твердження містять лише суб`єктивну, власну оцінку скаржника діям суддів, а сам факт відмови в задоволенні судом його заяви про відвід судді, за відсутності обґрунтованих інших обставин, передбачених ст. 75 КПК України не може бути підставою для задоволення заявленого скаржником відводу суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 75, 80, 81, 419 КПК України, апеляційний суд
ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні заяви ОСОБА_6 про відвід суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.
Судді:
____________________ ____________________ ____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4