Справа № 405/2026/18

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"30" березня 2018 р. м. Кропивницький
слідчий за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру в тому, що він 27.03.2018 близько 20 год., більш точного часу слідством не встановлено, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 приїхали на автомобілі марки «Кіа Cerato» д.н. НОМЕР_1 , котрий належить ОСОБА_8 , за кермом якого перебував ОСОБА_7 залишивши автомобіль біля житлових будинків на вул. Курчатова, м. Новоукраїнка. Далі, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 з корисливих мотивів, переслідуючи корисливу мету, направлену на викрадення чужого майна, взявши попередньо з автомобіля металевий лом, сумки та рації попрямували до домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 . Переконавшись, що в домоволодінні нікого не має через відсутність освітлення та скориставшись відсутністю сторонніх осіб, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 по черзі перелізли через паркан, опинившись в подвір`ї домоволодіння.
З метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 пройшли до одного із віконних отворів, за допомогою лому відтиснули вікно та через отвір у вікні ОСОБА_4 проник до середини будинку з метою пошуку та викрадення цінних речей, а ОСОБА_7 залишився на подвір`ї вказаного домоволодіння з метою огляду прилеглої місцевості та користуючись радіозв`язком між собою та ОСОБА_4 тримав з ним зв`язок
Перебуваючи в приміщенні будинку, ОСОБА_4 , присвічуючи собі ліхтарем, в одній із кімнат будинку виявив грошові кошти в сумі 100 грн. та 200 грн., які помістив до кишені, а також в спальній кімнаті виявив відкритий сейф, звідки таємно викрав вироби із золота та срібла, а також із комоду здійснив крадіжку золотого кулона у вигляді «хреста», після чого покинув будинок через попередньо пошкоджене ним вікно та спільно з ОСОБА_7 шляхом відривання хвіртки покинули місце вчинення злочину, викравши при цьому з будинку вироби із золота та срібла, які знаходились в сейфі та комоді спальної кімнати будинку на загальну суму 52 000 грн.
Прокурор та слідчий під час розгляду клопотання підтримали, просили його задовольнити, посилаючись на обґрунтованість підозри, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що викладені в клопотанні та неможливість їх запобігання, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Захисник в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять достатніх доказів існування оголошених ризиків. Крім того, підозрюваний має на утриманні вагітну дружину та дитину, батьків пенсійного віку, які потребують постійного догляду, постійне місце проживання, співпрацює зі слідством, а тому просив обрати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Підозрюваний під час розгляду підтримав позицію захисника, просив застосувати відносно нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Крім того, зазначив, що співпрацює зі слідством, щиро розкаявся у вчиненому та зобов`язується виконувати всі вказівки досудового розслідування.
Заслухавши учасників та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
27.03.2018 о 21:30 год. ОСОБА_4 затриманий в порядку ст.208 КПК України.
28.03.2018 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно матеріалів клопотання, ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні умисного корисливого злочину проти власності: таємному викраденні чужого майна (крадіжці), за попередньою змовою групою осіб, поєднаного із проникненням у житло, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 України.
Причетність ОСОБА_4 до оголошеної підозри, підтверджується протоколом ОМП, протоколом допиту потерпілого, протоколом допиту свідка, протоколом допиту підозрюваного, протоколом проведення слідчого експеременту (а.к. 9-18, 19-22,23-25, 60-64, 71-80).
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 185 КК України.
Відповідно до ст.12 КК України злочин, передбачений ч. 3 ст. 185 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 є тяжким, санкцією якого передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до шести років.
Зазначаючи про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий обґрунтовано послався на ризики, які передбачені п.п.1, 3 та 5 ст.177 КПК України, враховуючи можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, свідчать про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду; можливість підозрюваним впливати на свідків, потерпілого, які в судовому засіданні ще не допитувалися та іншого підозрюваного; можливість підозрюваним вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності, про те, відповідно до ст. 89 КК України не має судимості.
Вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.
Отже, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин справи та серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує її гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Усі наведені обставини у їх сукупності, навіть із урахуванням наявних у підозрюваного сталих соціальних зв`язків та утриманців, постійного місця проживання, визнання ним вини у вчиненні кримінального правпорушення, не дають достатніх підстав застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою строком на 60 днів, тобто в межах строку досудового розслідування.
Згідно ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.
З урахуванням встановлених обставин кримінального правопорушення, особи підозрюваного, наявність у нього соціальних зв`язків та утриманців, та положень ч.5 ст.182 КПК України, слідчий суддя вважає можливим заставу визначити у 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
У відповідності до вимог ст.206 КПК України на суд покладається обов`язок щодо захисту прав людини.
Під час судового розгляду в судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 заявив, що в ході його затримання було застосувано недозволені методи розслідування.
В зв`язку з чим, слідчий суддя вважає за необхідне з метою дотримання прав підозрюваного зобов`язати відповідальних осіб прокуратури Кіровоградської області провести дослідження фактів, викладених в заяві підозрюваного ОСОБА_4 щодо недозволених методів досудового розслідування.
Керуючись ст.ст.176-197, 206, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ :
клопотання т.в.о. заступника начальника СВ Новоукраїнського ВП ГУ НП в Кіровоградській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, а саме з 21 години 30 хвилин 27.03.2018 р. до 21 години 30 хвилин 25.05.2018 р.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 - з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 на строк до 25.05.2018 року наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;
- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає;
- утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілими та іншими підозрюваними по кримінальному провадженню, крім участі у процесуальних діях.
Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч.ч.8, 9 ст.182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.
Відповідно до ч. 6 ст. 206 КПК України зобов`язати відповідальних осіб прокуратури Кіровоградської області провести дослідження фактів, викладених в заяві підозрюваного ОСОБА_4 щодо недозволених методів досудового розслідування.
Дата закінчення дії ухвали 25.05.2018 р.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя Ленінського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_10