1Справа № 335/7621/17 1-кс/335/5142/2017
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
5 вересня 2017 р. слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні клопотання директора товариства з обмеженою відповідальністю «Будоптцентр» ОСОБА_5 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:
ТОВ «Будоптцентр» вважає прийняте рішення таким, що не відповідає вимогам кримінально процесуального законодавства, та яким порушується їх право власності, зокрема ухвала про арешт майна винесена за відсутності представника ТОВ «Будоптцентр» та не надіслана товариству, дана ухвала прийнята відносно юридичної особи, щодо якої не здійснюється кримінальне провадження та яка не є учасником кримінального процесу, арешт на майно ТОВ «Будоптцентр» накладено необґрунтовано, оскільки товариство не має ніякого відношення до розслідуваємого кримінального провадження.
В судовому засіданні представник заявника клопотання підтримав з підстав які викладені в ньому, просив клопотання задовольнити.
Прокурор заперечувала проти доводів клопотання, вважає, що майно ТОВ «Будоптцентр» було арештовано правомірно, просила клопотання залишити без задоволення.
Вислухавши пояснення представника заявника, думку прокурора, дослідивши матеріали справи, матеріали кримінального провадження що були надані прокурором в розпорядження слідчого судді, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання з наступних підстав.
Відповідно до приписів ч. 3 ст. 170 КПК України, підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.
Як випливало зі змісту клопотання про арешт майна, досудовим розслідуванням було встановлено, що службові особи ГУ ДФС в Запорізькій області зловживаючи своїм службовим становищем сприяють особам, які здійснюють впровадження протиправних фінансових механізмів, направлених на незаконне переведення безготівкових грошових коштів у готівку, зменшення податкового навантаження та незаконне заволодіння бюджетними коштами, не вживаючи заходів реагування, які були покладені на них державною службою, чим заподіяли тяжкі наслідки у вигляді недоотримання державою грошових коштів в особливо великих розмірах. До протиправного фінансового механізму для переведення коштів з безготівкової форми в готівку, яка в подальшому привласнюється і легалізується, також має відношення ТОВ «Будоптцентр».
На переконання слідчого судді орган досудового розслідування звертаючись з клопотанням про арешт майна і фактично посилаючись в ньому на те, що ТОВ «Будоптцентр» є причетним до протиправного фінансового механізму переведення коштів з безготівкової форми в готівку, яка в подальшому привласнюється і легалізується, повинен був зібрати і надати слідчому судді відповідні докази, проте такі докази до клопотання долучені не були.
При цьому саме клопотання про арешт майна, з яким орган досудового розслідування звернувся до слідчого судді, було винесено в рамках кримінального провадження за правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 364 КК України. У фабулі витягу з кримінального провадження було зазначено, що посадові особи правоохоронних органів Запорізької та інших областей зловживають своїм посадовим становищем, чим завдають державному бюджету України та бюджету Запорізької області збитків в особливо великих розмірах.
Однак відомостей про особу, якій повідомлено про підозру, матеріали кримінального провадження, що були надані в розпорядження слідчого судді не містять.
Отже, арешт на майно який накладений ухвалою слідчого судді від 15 червня 2017 р. відносно юридичної особи ТОВ «Будоптцентр» щодо якої не здійснюється кримінальне провадження та яка не є учасником кримінального процесу.
Крім того, як вбачається з ухвали від 15 червня 2017 р., арешт на майно, на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Будоптцентр» було накладено з метою забезпечення можливої конфіскації майна, що не передбачено диспозицією ч. 2 ст. 170 КПК України.
При цьому слід зауважити, що не може бути метою накладення арешту на грошові кошти ТОВ «Будоптцентр» конфіскація майна, як вид покарання або захід кримінально-правового характеру щодо юридичної особи у зв`язку з тим, що жодній службовій особі цього товариства у даному кримінальному провадженні не повідомлено про підозру.
Також, санкція частини 2 ст. 364 КК України не передбачає покарання у виді конфіскації майна, тому майном ТОВ «Будоптцентр» не може бути забезпечено можливу конфіскацію майна.
Враховуючи зазначене, а також те, що за матеріалами клопотання про арешт майна відсутні докази, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «Будоптцентр» набуті кримінально протиправним шляхом або є предметом кримінального правопорушення, тому існування правової підстави для арешту грошових коштів з метою збереження речових доказів спростовуються.
Відповідно до положення ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», слідчим суддям слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
У судовому засіданні встановлено, що підозра на час розгляду клопотання щодо конкретної особи не пред`явлена, а власником рахунків є не фізична особа, а юридична особа ТОВ «Будоптцентр», крім того, з даного рахунку можуть здійснюватись виплати на оплату праці тощо, що може призвести до обмеження законних прав та викликати наслідки, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.
Згідно ч. 2 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено не обґрунтовано.
Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їх правових позицій, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав.
Таким чином, потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь увтручання у права та свободи, заявника клопотання та перешкоджають здійсненню останнім господарської діяльності, а тому відсутні підстави для подальшого арешту.
Згідно із ст. 1 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
Згідно ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Ураховуючи вищевикладене, клопотання про скасування арешту майна ТОВ «Будоптцентр» є обґрунтованим та доведеним, а тому підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя
Клопотання директора товариства з обмеженою відповідальністю «Будоптцентр» ОСОБА_5 про скасування арешту майна задовольнити.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Запорізької області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1