печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 грудня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000239 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
27.12.2017 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000239 про арешт майна, а саме об`єкт будівництва за адресою: м. Київ, вул. І.Кудрі, 26.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

29 грудня 2017 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, якою подано вказане клопотання, через канцелярію суду подана заява про розгляд клопотання у його відсутність, також, прокурор у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

З матеріалів клопотання вбачається, що Київською місцевою прокуратурою № 6 здійснюється процесуальне керівництво по матеріалах кримінального провадження, внесеного 16.11.2017 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000239, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Установлено, що службові особи ПАТ "Боінський комплекс", при проведенні будівельних робіт по вул. Івана Кудрі,26 у м. Києві, шахрайським шляхом заволоділи грошовими коштами ТОВ "Енергія" у сумі 11 000000 гривень.

Відповідно до заявипредставника за довіреністю ТОВ «Під-ключ» ОСОБА_4 вбачається, що 19.04.2010 року між Приватним акціонерним товариством «Боїнський комплекс», яке зареєстроване за адресою: 01042, м. Київ, вул. Анрі Барбюса, 37/1, корп. Б () та ТОВ „Енергія укладено договір про спільну діяльність у будівництві №88.

У відповідності до п. 2.1 вказаного вище Договору - сторони домовились про здійснення будівництва житлового будинку з вбудованим банним комплексом і приміщеннями соціально побутового призначення та підземним паркінгом за будівельною адресою: вул. Івана Кудрі, 26, Печерський район, м. Київ.

У відповідності до п. 3.3.1 Договору - сторони домовились, що забудовником за вказаною вище адресою є ТОВ „Енергія.

09.08.2010 р. ТОВ „Енергія за допомогою підрядних організацій, в т.ч. і Товариства з обмеженою відповідальністю «Під-ключ» приступило до виконання робіт за адресою: вул. Івана Кудрі, 26, Печерський район, м. Київ.

29.05.2012 р. у зв`язку із закінченням договору оренди землі, ТОВ „Енергія з метою недопущення порушення умов Договору тимчасово припинило будівництво до поновлення договору оренди між ПАТ «Боїнський комплекс» та Київською міською адміністрацією.

З 21.12.2014 р. ПАТ „Боїнський комплекс в порушення умов Договору фізично не надає доступу до об`єкту будівництва, крім того ПАТ „Боїнський комплекс уклало договір із Товариством з обмеженою відповідальністю „ГеосДевелопмент про співпрацю № 8 від 21.12.2014 р., умисно не повідомивши останнє про існування договору № 88 від 19.04.2010, заволоділо чужим майном (будівельні матеріали, що використовувалися при будівництві, сваї, тощо) на суму понад 11 000 000 грн.

Таким чином, керівництво ПАТ „Боїнський комплекс - за спільною змовою з іншими особами (засновниками ПАТ „Боїнський комплекс) протидіють законній господарській діяльності ТОВ „Енергія, мають на меті не тільки володіти будівельними матеріалами, які незаконно використали для подальшого будівництва, а й скориставшись документами на будівництво, заволодіти майновими правами інвесторів та в порушення умов договору №88від 19.04.2010 р. про спільну діяльність, який укладено з ТОВ „Енергія здійснили передачу нерухомого майна третім особам, що підтверджується актом передачі приміщень.

Результатом таких дій з боку ПАТ „Боїнський комплекс є не лише перешкоджання господарській діяльності та привласнення матеріальних цінностей організацій, що проводили будівельні роботи на майданчику, а й зневага інтересів інвесторів, залучених ТОВ «Енергія» та ТОВ «Під-ключ», адже об`єкти, що ними проінвестовані передані третім особам, які в свою чергу розпочали продаж квартир.

Доказом цього є Акт розподілу площ між ПАТ «Боїнський комплекс» та «ТОВ «Геосдевелопмент». Даний Акт укладено на протиріччя вже існуючому розподілу площ між ПАТ «Боїнський комплекс» та ТОВ «Енергія».Рішення на користь другого товариствавказує на шахрайські дії осіб ПАТ «Боїнський комплекс», які полягають у заволодінні чужим майном, яке залишалось на території за адресою: вул. І. Кудрі, 26, м. Київ.

Таким чином, невідомі особи ПАТ «Боїнський комплекс» заволоділи майном ТОВ «Енергія» та ТОВ «Під-ключ`в особливо великих розмірах шляхом обману, дії яких кваліфіковано за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження та інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майнаправо власності на об`єкт будівництва за адресою: м. Київ, вул. І.Кудрі, 26 - відсутнє.

За викладених обставин, прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на вищевказане майно з метою недопущення його відчуження, задля збереження речових доказів.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Так, слідчим суддею встановлено, що 24.12.2017 вище вищезазначений об`єкт будівництва постановою слідчого визнані речовими доказами в кримінальному провадженні. Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000239 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно - об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 ,та заборонити особам, у володінні яких перебуває вищезазначене майно, відчужувати його та будь-яким чином розпоряджатися ним.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1