справа №619/153/18
провадження №1-кс/619/143/18
УХВАЛА

іменем України

09 лютого 2018 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого у кримінальному провадженні №0001818 від 14.12.2017 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження,

встановив
07 лютого 2018 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , про встановлення строків для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №001818 від 14.12.2017 підозрюваному ОСОБА_3 тривалістю 1 день. В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що на теперішній час ОСОБА_3 відбуває покарання в Темнівській виправній колонії №100, відповідно до вироку Жовтневого районного суду м. Харкова від 02.06.2014, за вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України. 31.01.2018 в приміщенні слідчого кабінету державної установи «Темнівська виправна колонія №100» підозрюваному ОСОБА_3 було надано доступ до усіх матеріалів досудового розслідування, в підшитому і пронумерованому стані в одному томі на 123 аркушах, але останній в присутності понятих: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 взагалі відмовився знайомитися з матеріалами досудового розслідування, про що був складений відповідний протокол. На підставі вищевикладеного та вивчивши матеріали досудового розслідування, сторона обвинувачення вважає, що стороні захисту був наданий достатній час для ознайомлення з усіма матеріалами досудового розслідування, до яких наданий доступ. Проте, підозрюваний ОСОБА_3 зволікає та нехтує своїм правом при ознайомленні з даними матеріалами досудового розслідування, оскільки останній взагалі не бажає знайомитись з матеріалами досудового розслідування без будь-яких пояснень такого свого рішення.
Прокурор та слідчий підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.
Згідно ч.1 ст.290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Як вбачається з витягу з ЄРДР №0001818 від 14.12.2017, підписаного 01.02.2018 року слідчим ОСОБА_4 , ОСОБА_3 є особою, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Як вбачається з наданих матеріалів підозрюваний ОСОБА_3 відмовився знайомитися з матеріалами з кримінального провадження та причини відмови не повідомив.
Відповідно до ч.10 ст.290 КПК України сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами.
Таким чином, відповідно вимог ч.10 ст.290 КПК України слідчий суддя зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами у разі зволікання при ознайомленні з матеріалам.
Ознайомлення обвинуваченого з матеріалами справи є елементом кримінального судочинства і його порядок відповідно до пункту 14 частини першої статті 92 Конституції України визначається законами України. Відтак право на таке ознайомлення не є абсолютним.
Засада розумності строків кримінального провадження випливає із завдання швидкого розслідування і судового розгляду, закріпленого в ст.2 КПК України, і відповідає вимогам ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

У Міжнародному пакті про громадянські і політичні права, ратифікованого Указом Президії Верховної Ради Української РСР №2148-VIII від 19.10.73, встановлено, що кожен має право на основі повної рівності бути судимим без невиправданої затримки (п.«с» ч.2 ст.14).

Наведене передбачає, що в розумні строки під час кримінального провадження повинна бути виконана кожна процесуальна дія або прийнято кожне процесуальне рішення.

Поняття «розумний строк» не має чіткого визначення, оскільки залежить від багатьох чинників. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини неодноразово констатувала, що значення гарантії розумного строку полягає в тому, що обвинувачений, який не скоював караного діяння, повинен мати можливість виправдати себе без зволікань, тоді як обвинувачений, вина якого доведена, не повинен піддаватися додатковому покаранню у формі надмірних зволікань із розглядом його справи, що може мати негативні наслідки для його інших прав, гарантованих Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, положення КПК України, слід визначати, що під розумним строком доцільно розуміти найкоротший строк розгляду і вирішення кримінального провадження, проведення процесуальних дій або винесення процесуального рішення, який буде достатнім для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів, досягнення мети процесуальної дії та взагалі завдань кримінального провадження.

У Рішенні Конституційного Суду України №1-рп/2012 від 18 січня 2012 року зазначено наступне. Як зауважив Європейський суд, підпункт «b» пункту 3 статті 6 Конвенції гарантує обвинуваченому «мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту», а це означає, що така підготовка охоплює все, що є «необхідним» для підготовки розгляду справи судом. Крім того, можливості, доступні кожному, хто обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, мають включати ознайомлення для цілей підготовки свого захисту з результатами розслідувань, які проводилися протягом усього провадження у справі. Однак питання адекватності часу і можливостей, наданих обвинуваченому, слід вирішувати в контексті обставин кожної конкретної справи (рішення від 21 жовтня 2010 року у справі «Корнєв і Карпенко проти України»). Так, у рішенні від 18 лютого 2010 року у справі «Гаважук проти України» Європейський суд визнав, що можливість обвинуваченого ознайомитися з матеріалами справи протягом п`яти днів є достатнім часом у цій справі в розумінні підпункту «b» пункту 3 статті 6 Конвенції.
З наданих матеріалів вбачається, що невмотивоване зволікання підозрюваного в ознайомленні з матеріалами кримінального провадження свідчить про зловживання правом на ознайомлення.

Слідчий суддя вбачає наявність достатніх підстав для задоволення поданого клопотання та відповідно встановлення підозрюваному строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0001818 - в 1 день, оскільки такий строк буде достатній для реалізації стороною захисту права на доступ до матеріалів, які складаються з одного тому на 123 аркушах.

На підставі викладеного, керуючись ч.10 ст.290 КПК України, слідчий суддя -

постановив
Клопотання слідчого про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування задовольнити.

Встановити строк для ознайомлення підозрюваному ОСОБА_3 з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001818 від 14.12.2017 за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, 1 (один) день.

Роз`яснити, що відповідно до ч.10 ст.290 КПК України після спливу вказаного строку сторона захисту вважається такою, що реалізувала своє право на доступ до матеріалів.

Ухвала оскарженню не підлягає. Скарга на ухвалу і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1