Справа № 487/5066/16-к
Провадження № 1-кп/487/114/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.12.2017 року Заводський районний суд м. Миколаєва у складі колегії: головуючого судді - ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при секретарі ОСОБА_4 , за участю прокурора ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , перекладача - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданнів м. Миколаєві в залі суду кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Заводського районного суду м. Миколаєва перебуває кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого заявив клопотання про призначення комплексної судової медико-психологічної експертизи, оскільки для вирішення питання пов`язаного із кваліфікацією дій обвинуваченого потрібні спеціальні знання з різних галузей науки, а саме: медицини, психології, криміналістки. Обґрунтовуючи клопотання зазначав, що під час допиту обвинуваченого ОСОБА_6 в судовому засіданні встановлено, що ніж, яким він наніс тілесні ушкодження постраждалому ОСОБА_9 , він відібрав у останнього під час бійки з ним після того, як сам отримав від нього удар цим же ножем у грудну клітину в область серця, коли лежав на ліжку та збирався відпочити, та не мав наміру позбавити його життя, його дії були направлені на відвернення неочікуваного нападу з боку постраждалого та мали на меті захист та зупинення його протиправних дій, які він сприймав як реальну загрозу своєму життю. Незрозуміла агресивна поведінка постраждалого викликала в нього страх за своє життя та змусила активно протидіяти нападу.

Згідно висновку експерта №533 від 29.03.17р., наданого в рамках кримінального провадження №0000073 від 18.02.16 р. за ознаками ч.2 ст.125 КК України, та яким підтверджуються покази обвинуваченого ОСОБА_6 в частині отримання ним тілесних ушкоджень, - у останнього мають місце тілесні ушкодження у вигляді різаної рани грудної клітини зліва та лівої кисті. Дані тілесні ушкодження утворилися внаслідок дії ріжучого предмета (по типулеза ножа), ймовірно незадовго до звернення в лікарню, виникли внаслідок не більш як 2-х ударнихвпливів ріжучим предметом,не могли утворитися при падінні тіла на площину з положення стоячи та відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, що призвели до короткочасного розладу здоров`я.

В даному випадку визначальним у поведінці обвинуваченого ОСОБА_6 було відвернення нападу та захист свого життя від суспільно небезпечного посягання з боку постраждалого ОСОБА_9 . Очевидним, на переконання захисту, стає той факт, що тілесні ушкодження, які отримав постраждалий ОСОБА_9 , були спровоковані його ж протиправними діями щодо обвинуваченого ОСОБА_6 , а саме - намагання позбавити останнього життя, оскільки удар був нанесений ріжучим предметом (по типу лезо ножа) в ліву частину грудної клітини, жк зазначено у висновку експерта №533 від 29.03.17р., тобто в область тіла, де розташований життєво важливий орган. серце.

Як визначає судова практика, якщо заподіяному тяжкому тілесному ушкодженню або умисному вбиству передував напад, то за наявності визначених у ст.36 КК підстав у діях особи може бути констатовано необхідну оборону.
Враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, зазначені вище, а також те, що стан необхідної оборони виникає в момент вчинення суспільно небезпечного посягання або в разі створення реальної загрози заподіяння шкоди, і обвинувачений був обмежений у виборі засобів припинення злочинного посягання стосовно нього, що в даному випадку і має місце, оскільки напад був неочікуваним для обвинуваченого, активним, із застосуванням небезпечного для життя знаряддя (ножа), захист вважає, що такі дії обвинуваченого за своїми ознаками свідчать про перебування останнього саме в стані необхідної оборони від протиправних дій постраждалого ОСОБА_9 .

Разом із цим постає питання про співвідношення між ступенем суспільної небезпечності посягання та завданої шкоди, чи мало місце перевищення меж необхідної оборони чи обвинувачений перебував у стані сильного душевного хвилювання.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 підтримав клопотання свого захисника.

Прокурор у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання захисника обвинуваченого та призначення по справі комплексної медико-психологічної експертизи.

Заслухавши думку обвинуваченого, захисника, прокурора, дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

ОСОБА_6 обвинувачується у скоєнні злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Доказами в кримінальному провадженні, відповідно до ст. 84 КПК України, є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Як передбачено ч.1 ст.101 КПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

У відповідності до ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Наказом Міністерства юстиції України «Про затвердження інструкції про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» від 8 жовтня 1998 року за № ХЗ/5 передбачено основні види експертиз, серед яких, як передбачено п. 1.2.6. цього Наказу, є психологічна експертиза.

Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Психологічна експертиза також може бути часткою комплексного експертного дослідження, якщо в особи, яка призначила експертизу виникають питання, вирішення яких потребує синтезування спеціальних знань з різних галузей науки (психолого-психіатрична експертиза, психолого-медико- психіатрична, медико-психологічната психолого-автотехнічна експертиза). Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Таким чином, враховуючи, що для встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також вирішення питання пов`язаного із кваліфікацією дій обвинуваченого ОСОБА_6 потрібні спеціальні знання з різних галузей науки, а саме: медицини, психології, криміналістки., суд приходить до переконання про необхідність призначення у даному кримінальному провадженні комплексної судово медико-психологічної експертизи.

У зв`язку з чим клопотання захисника обвинуваченого про призначення експертизи є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 91, 92, 101, 220, 242, 243 КПК України,-

УХВАЛИВ:
Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - ОСОБА_10 про призначення експертизи - задовольнити.
Призначити у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України комплексну судову медико-психологічну експертизу на вирішення якої поставити наступні питання:

-Чи має обвинувачений ОСОБА_6 тілесні ушкодження? Якщо так, то яка їх давність, характер, кількість, локалізація, механізм утворення?

-Яким знаряддям і яким способом нанесено дані тілесні ушкодження?

-Чи могли ці тілесні ушкодження бути отримані обвинуваченим ОСОБА_6 тим же знаряддям, що і постраждалий ОСОБА_9 .?

-В якому найбільш вірогідному положенні знаходився обвинувачений ОСОБА_6 під час його поранення у грудну клітину зліва?

-Яке найбільш вірогідне розташування обвинуваченого ОСОБА_6 до нападника під час отримання обвинуваченим поранення у грудну клітину зліва?

-Чи міг він отримати дане тілесне ушкодження перебуваючи у горизонтальному положенні лежачі на правому боці спиною до нападника?

-Яке найбільш вірогідне розташування обвинуваченого ОСОБА_6 до нападника під час отримання обвинуваченим поранення лівої кисті?

-Чи міг він отримати дане тілесне ушкодження відбиваючись від нападника?

-Чи могли тілесні ушкодження, виявлені у обвинуваченого ОСОБА_6 , бути отримані в умовах та при обставинах, на які він вказує (час, місце, характер знаряддя, взаєморозташування його та нападника, послідовність отримання тілесних ушкоджень та інше)?

-Чи могли тілесні ушкодження, які виявлені у ОСОБА_6 , в області грудної клітини зліва та лівої кисті, бути спричнені ОСОБА_6 власноруч?

-Які індивідуально-психологічні особливості має обвинувачений ОСОБА_6 .?

-Які психологічні особисті якості та провідні мотиваційні чинники поведінки має

обвинувачений ОСОБА_6 .? У якому зв`язку вони перебувають з обставинами справи?

-Чи має обвинувачений ОСОБА_6 індивідуально-психологічні особливості, які суттєво вплинули на характер його дій, направлених на захист від нападу з боку постраждалого ОСОБА_9 : особливості національного характеру, мотиваційна сфера, підвищена агресивність, емоційність, жорстокість, нерішучість, соціальні установки, мотиваційна сфера тощо?

-Чи могли індивідуально-психологічні особливості обвинуваченого ОСОБА_6 суттєво вплинути на його поведінку під час скоєння ним злочину?

-Чи перебував обвинувачений ОСОБА_6 на момент скоєння кримінального

правопорушення в емоційному стані і в якому саме: страх, пригніченість, розгубленість, відчай, емоційний стрес, фрустрація тощо, що суттєво вплинув на його свідомість і поведінку?

-Чи перебував обвинувачений ОСОБА_6 в стані вираженого емоційного збудження або емоційного напруження, що може розглядатися як психологічна підстава стану сильного душевного хвилювання?

-Чи перебував обвинувачений ОСОБА_6 на момент скоєння кримінального

правопорушення у стані фізіологічного афекту, як психологічної підстави сильного душевного хвилювання?

Чи виник емоційний стан обвинуваченого ОСОБА_6 внаслідок дій постраждалого?

-Враховуючи обставини події злочину, а саме: час, місце, знаряддя злочину, приблизно однакове співвідношення сил обвинуваченого та постраждалого (зріст, вага, вік, алкогольне сп`яніння), - яке співвідношення між ступенем небезпечності посягання та заподіяної шкоди?

-Чи відповідав спосіб захисту характеру і ступеню суспільної небезпеки нападу?

Проведення експертизи доручити експертам Миколаївського обласного бюро судово-медичної експертизи (м. Миколаїв вул. Потьомкінська, 138), попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384,385 КК України.

В розпорядження експертів надати матеріали кримінального провадження №0000072.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1
Судді ОСОБА_2
ОСОБА_3