У Х В А Л А
Іменем України
02 червня 2017 року місто Київ
Cлідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва клопотання старшого слідчого з ОВС першого відділу управління розслідування кримінальних проваджень Головного слідчого управління фінансових розслідувань ДФС України ОСОБА_4 , погоджене з прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про арешт майна в межах кримінального провадження № 0000013 від 20.01.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,

В С Т А Н О В И В :
02 червня 2017 року в провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання старшого слідчого з ОВС першого відділу управління розслідування кримінальних проваджень Головного слідчого управління фінансових розслідувань ДФС України ОСОБА_4 , погоджене з прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження № 0000013 від 20.01.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, про арешт майна майно громадянина України ОСОБА_5 (іпн НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ), а саме: на дві квартири розташовані за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 .

Клопотання мотивовано тим, що Головним слідчим управлінням фінансових розслідувань Державної фіскальної служби України проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000013, яке розпочате 20.01.2016 року за фактом ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах директором ТОВ «Акранес» ОСОБА_5 за ч.3 ст.212 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 відповідно до протоколу загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Акранес» (код 39281997, податкова адреса м.Київ, вул.Підвисоцького, 6-В, далі ТОВ «Акранес») №1 від 12.06.2014 року та відповідно до наказу №1к від 12.06.2014 року приступив до виконання обов`яків директора підприємства, яке зареєстроване відділом державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб підприємців Печерського району реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві 02.07.2014 року за №1 070 102 0000 054435 та взято на податковий облік в ДПІ у Печерському районі ГУ Міндоходів у м. Києві 03.07.2014 року за №42, та на облік як платника єдиного внеску в ДПІ у Печерському районі ГУ Міндоходів у м. Києві 03.07.2014 року за №8125.

ОСОБА_5 у період з липня 2014 року по березень 2015 року відкрив поточні рахунки у банківських установах, а саме: 24.07.2014 року у ПАТ «Укрінбанк» (МФО 300142); 22.07.2014 року у ПАТ «Креді Агріколь Банк» (МФО 300614) та ПАТ «Фінанси та Кредит» (МФО 300131); 21.10.2014 року у ПАТ «Полтава - банк» (МФО 331489); 23.10.2014 року у ПАТ «БМ Банк» (МФО 380913); 30.10.2014 року у АТ «Сбербанк Росії» (МФО 320627); 31.10.2014 року у ПАТ «Кредобанк» (МФО 325365); 13.11.2014 року у ПАТ «Укрсоцбанк» (МФО 300023) та у ПАТ «Хрещатик» (МФО 300670); 18.11.2014 року у ПАТ «Мегабанк» (МФО 351629); 04.03.2015 року у ПАТ «Промінвестбанк» (МФО 300012).
ОСОБА_5 відповідно до банківських документів карток зі зразками підписів та відбитку печатки є єдиною особою, яка має право розпоряджатися грошовими коштами на банківських рахунках товариства.
Після чого, у період з жовтня 2014 по жовтень 2015 років на поточні рахунки ТОВ «Акранес» у вищевказаних банківських установах надійшли грошові кошти за товар на загальну суму 105 944 955 гривень, з яких: у жовтні 2014 року - 4 357 891 грн.
У подальшому, ОСОБА_5 з отриманих грошових коштів зняв готівкою у сумі 51 146 995 гривень для розрахунку за сільськогосподарську продукцію, а у сумі 25 746 286 гривень перерахував на розрахункові рахунки підприємств-контрагентів на закупівлю сільськогосподарської продукції.
Таким чином, ОСОБА_5 достовірно знав про зарахування грошових коштів у сумі 105 944 955 гривень на розрахункові рахунки ТОВ «Акранес».
Так ОСОБА_5 знаючи, що загальна сума від здійснення операцій з постачання товарів, за жовтень 2014 року становить 4 357 891 гривень, у порушення п.181.1 ст.181, п.183.1, п.183.2 ст.183 Податкового кодексу України, не подав з 01.11.2014 дроку о контролюючого органу за своїм місцезнаходженням реєстраційну заяву для реєстрації ТОВ «Акранес» платником податку на додану вартість.
У порушення п.49.2 ст.49, п.202.1 ст.202, п.203.1 ст.203 Податкового кодексу України ОСОБА_5 не подав декларації з податку на додану вартість ТОВ «Акранес» за листопад 2014 року, грудень 2014 року, січень 2015 року, лютий 2015 року, березень 2015 року, квітень 2015 року, травень 2015 року, червень 2015 року, липень 2015 року, серпень 2015 року, вересень 2015 року, жовтень 2015 року, та відповідно не відобразив у податковій звітності отримані кошти за операціями з постачання товарів, чим порушив п.185.1 ст.185, п.187.1 ст.187, п.188.1 ст.188 Податкового кодексу України, що призвело до заниження податкових зобов`язань з податку на додану вартість.
У подальшому, 29.12.2015 року проведено державну реєстрацію змін (відомостей про керівника, засновника, місцезнаходження юридичної особи) до установчих документів даної юридичної особи.

30.01.2016 року товариство «Акранес» взято на облік ДПІ у Личаківському районі м.Львова ГУ ДФС у Львівській області.

25.03.2016 року товариство «Акранес» взято на облік Галицької ОДПІ ГУ ДФС у Львівській області.

Податкова звітність службовими особами ТОВ «Акранес» не подавалася з дати реєстрації, тобто з 02.07.2014 року по грудень 2015 року; не укладено договір на подачу звіту акредитованим центром ключів; у ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві взагалі відсутні картки особових рахунків на сплату платежів даним товариством.

Злочинна діяльність директора ТОВ «Акранес» ОСОБА_5 призвела до фактичного ненадходження у період з 01.11.2014 року по 31.10.2015 року до державного бюджету України коштів на загальну суму 20 317 412 гривень, що більше ніж в п`ять тисяч разів перевищує установлений законодавством неоподатковуваний мінімум доходів громадян та є особливо великим розміром.
Актом документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Акранес» №3/13-01-14-02/39281997 від 27.07.2016 року встановлено заниження податку на додану вартість за період з 01.11.2014 року по 31.10.2015 року на загальну суму 20 317 412 гривень. Винесене податкове повідомлення-рішення від 09.09.2016 року №.
31.05.2017 року складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 212 КК України.

Предметом злочину є податки, що входять в систему оподаткування і введені у встановленому законом порядку.

Внаслідок дій директора ТОВ «Акранес» ОСОБА_5 завдано шкоду державі у розмірі 20 317 412 грн.

Відповідальність за статтею 212 частиною 3 Кримінального кодексу України передбачає захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна.
Згідно Інформаційної довідки з Реєстру прав власності на нерухоме майно від 22.05.2017 №87710639, на праві приватної власності ОСОБА_5 належать дві квартири за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , які можуть бути використаними у якості забезпечення відшкодування завданих державі збитків, у зв`язку з чим.

Одним із завдань кримінального провадження є захист держави від кримінальних правопорушень (ст. 2 КПК України).

Враховуючи вищевикладене, орган досудового розслідування клопоче про розгляд клопотання про накладення арешту на майно гр. ОСОБА_5 без його участі, оскільки останній ухиляється від явки до слідчого та місцезнаходження його на теперішній час не встановлене.
З метою забезпечення арешту майна, а також з метою передчасного нерозголошення відомостей, які безпосередньо стосуються суті кримінального провадження, проведених та запланових слідчих (розшукових), процесуальних дій, клопотання про накладення арешту на майно є необхідність розглянути без повідомлення підозрюваного

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали з мотивів наведених у ньому, просили його задовольнити.

Старший слідчий з ОВС першого відділу управління розслідування кримінальних проваджень Головного слідчого управління фінансових розслідувань ДФС України ОСОБА_4 відповідно до п.п. в, п. 1 ч. 1 ст. 38 КПК України, відноситься до органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, а тому дане клопотання подано уповноваженою особою.
Разом з тим, враховуючи зміни до Податкового Кодексу України, слідчий суддя керується положенням ч. 3 ст. 9 КПК України, з якого убачається, що Закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.
Слідчий суддя, вислухавши доводи прокурора та слідчого, які зазначили додаткову підставу для накладення арешту, з метою забезпечення конфіскації майна, перевіривши матеріали клопотання, вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Клопотання про арешт майна щодо змісту відповідає вимогам ст.171 КПК України.

До клопотання додані копії документів та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо внесення даних з приводу кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Як вбачається з витягу з кримінального провадження № 0000013 до ЄРДР внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Матеріали клопотання в свою чергу обґрунтовано свідчать про те, що зазначене кримінальне правопорушення було вчинене, а також про те, що наявні підстави для проведення подальшого досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

Слідчий в клопотанні порушує питання про накладення арешту на майно громадянина України ОСОБА_5 (іпн НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ), а саме: на дві квартири розташовані за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, однак зазначене не є підставою для накладення арешту на майно ОСОБА_5 , оскільки не надано доказів про те, що завдано шкоду , її розмір та що заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні.

Однак, як вбачається з матеріалів клопотання, 31.05.2017 року було складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, та направлено у спосіб та порядок встановлений КПК України, у зв`язку з чим у відповідності до ч. 1 ст. 42 КПК України останній набув статусу підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Разом з тим, санкція ч. 3 ст. 212 КК України, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , передбачає додаткове покарання у виді конфіскації майна, а тому, вважаю за необхідним, з метою забезпечення конфіскації майна, накласти арешт на зазначене слідчим нерухоме майно.

Керуючись, ст.ст. 170 173 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого з ОВС першого відділу управління розслідування кримінальних проваджень Головного слідчого управління фінансових розслідувань ДФС України ОСОБА_4 , погоджене з прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження № 0000013 від 20.01.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт майно громадянина України ОСОБА_5 (іпн НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ), що на праві приватної власності належить останньому, а саме: на дві квартири розташовані за адресами:

АДРЕСА_1 ;

АДРЕСА_2 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого з ОВС першого відділу управління розслідування кримінальних проваджень Головного слідчого управління фінансових розслідувань ДФС України ОСОБА_4 та прокурора відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з моменту отримання її копії безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва.

Слідчий суддя