Справа № 307/1739/17
Провадження № 1-кп/307/466/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2017 року Тячівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого
судді ОСОБА_1
з участю прокурора ОСОБА_2

при секретарі ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Тячів кримінальне провадження про обвинувачення
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку с. Угля, Тячівського району, мешканку АДРЕСА_1 , громадянку України, із вищою освітою, не одружену, непрацюючу, раніше не судиму, у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст. 366-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Згідно обвинувального акту, до 01.04.2017 р., та до 01.05.2017 р., тобто до останнього дня подачі електронних декларацій, ОСОБА_4 , перебуваючи на посаді яка відповідно до статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" відноситься до осіб, уповноважених на виконання функцій держави чи місцевого самоврядування, умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, всупереч вимогам Закону України "Про запобігання корупції", не подала декларацію за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.
Обвинувачена ОСОБА_4 у судовому засіданні заявила клопотання про закриття кримінального провадження, у зв`язку з дійовим каяттям.
Прокурор щодо задоволення клопотання обвинуваченої не заперечує, так як воно є підставним і не суперечить закону.
Заслухавши учасників судового розгляду суд приходить до висновку, що провадження по справі слід закрити виходячи з наступного.
Досудовим розслідуванням дії обвинуваченої ОСОБА_4 було кваліфіковано за ст. 366-1 КК України - умисне неподання суб`єктом декларування декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
У відповідності до ст. 12 КК України злочин передбачений ст. 366-1 КК України є злочином невеликої тяжкості.
Згідно ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Частинами першою та другою статті 286 КПК України передбачено, що звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом. Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.
Відповідно до ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 284 КПК України передбачено, що кримінальне провадження закривається судом у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Відповідно до п. 3 Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23.12.2005 р. "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності" звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст. 45 КК. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття

виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки. Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася. Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги

в установленні невідомих їм обставин справи. Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу. Передбачене у ст. 45 КК звільнення особи від

кримінальної відповідальності є обов`язковим. Його треба здійснювати в порядку, встановленому ст. 7-2 КПК, незалежно від того, надійшла справа до суду із відповідною

постановою чи з обвинувальним висновком. В судовому засіданні встановлено, що обвинувачений свою вину визнав, попросив вибачення у потерпілого. Матеріальних та моральних претензій потерпілий до обвинуваченого не має.

В судовому засіданні встановлено, що обвинувачена ОСОБА_5 свою вину у вчиненні злочину визнає повністю, щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину, шкода її діями завдана не була, до кримінальної відповідальності притягується вперше, 05.07.2017 р. подала декларацію. Наслідки закриття кримінального провадження з нереабілітуючих підстав обвинуваченій ОСОБА_4 роз`яснено і вона їх зрозуміє.
Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що ОСОБА_4 слід звільнити від кримінальної відповідальності.
Тому, керуючись ст.ст. 284-286 КПК України, ст.ст. 12, 45 КК України суд,
П О С Т А Н О В И В :
Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст. 366-1 КК України у зв`язку із дійовим каяттям, а кримінальне провадження № 0000038 про її обвинувачення закрити.
Запобіжний захід щодо ОСОБА_4 не обирався.
Судові витрати та речові докази відсутні.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Закарпатської області через Тячівський районний суд протягом 7 днів після її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий: ОСОБА_1