Провадження № 1-кс/761/9564/2018
У Х В А Л А
Іменем України
17 квітня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань: ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_7 ,про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, працюючого: ТОВ «Центр врегулювання «Долгофф» на посаді спеціаліста відділу по роботі з власними активами, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України у кримінальному провадженні № 0000494 від 29.08.2017 року,

в с т а н о в и в :
в провадження Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого за погодженням з прокурором в межах кримінального провадження № 0000494 від 29.08.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що СУ ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000494 від 29.08.2017 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.189 КК України.

Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на думку сторони обвинувачення обумовлено тим, що він, будучи учасником організованої групи, в кінці вересня 2017 року, реалізуючи свій злочинний план, направлений на вимагання чужого майна, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, по мобільному телефону повідомив ОСОБА_8 про боргові зобов`язання перед ТОВ «Українські Фінансові Операції» в сумі 60 000 грн. В ході телефонної розмови ОСОБА_5 висунув вимогу ОСОБА_8 про сплату вказаної суми з погрозою застосування насильства до останньої та членів її сім`ї, достовірно знаючи, що ОСОБА_8 не має будь-яких фінансових зобов`язань перед ТОВ «Українські Фінансові Операції».

ОСОБА_5 13.04.2018 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189 КК України, яка обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами, а саме: протоколами допитів потерпілих ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ОСОБА_8 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , протоколом допиту свідка ОСОБА_17 , протоколами пред`явлення особи для впізнання за голосом, протоколами обшуків від 13.04.2018 та іншими матеріалами провадження у їх сукупності.
В порядку ст. 177 КПК України встановлені ризики, що підозрюваний ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового розслідування, прокуратури та суду, оскільки підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 12 років; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а саме знищити можливі сховані документи, записи речі та предмети, що можуть бути доказами у кримінальному провадженні; незаконно впливати на учасників кримінального процесу, використовувати матеріальні та психологічні заходи впливу потерпілих та їхнє близьке оточення, так як володіє достатнім обсягом конфіденційної інформації щодо останніх; вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити свою злочинну діяльність, так як дана протиправна діяльність була єдиним джерелом доходів зазначеної особи.

Менш суворіші запобіжні заходи до ОСОБА_5 не зможуть його стримати від учинення ним нових злочинів, переховування від органу досудового розслідування, прокуратури та суду, застосування матеріальних та психологічних заходів впливу до потерпілих та свідків, оскільки він не має міцних соціальних зв`язків, місця роботи.

Прокурор клопотання підтримала, з мотивів наведених у ньому та просила задовольнити.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання вказав, що підозра повідомлена його підзахисному є необґрунтованою, в матеріалах клопотання не містяться допустимих доказів на підтвердження причетності підзахисного до вчинення інкримінованих дій, ризики наведені формально, не доведено, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підзахисного, характеризуючі дані про особу ОСОБА_5 свідчать про відсутність ризиків.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав доводи захисника та пояснив, що не причетний до скоєння інкримінованого злочину.

Заслухавши доводи прокурора, захисника та підозрюваного, вивчивши матеріали клопотання, приходжу до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання, виходячи із наступного.

Положення ч 4 ст.194 КПК України регламентує, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК, і на які вказує прокурор, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 ч.1 ст.194 КПК, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті.

Так, згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Як убачається з матеріалів клопотання, в провадженні СУ ГУ НП в Київській області знаходиться кримінальне провадження про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189; ч.4 ст.189 КК України відомості щодо яких внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000494 від 29.08.2017 року.

В межах даного кримінального провадження ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

Так, під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою,щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Аналізуючи долучені до клопотання процесуальні документи та протоколи слідчих дій, суд приходить до висновку, що в них міститься достатньо даних, які можуть свідчити про причетність ОСОБА_5 до вчинення певного кримінального правопорушення.

Варто зауважити, що правильність кваліфікації її дій за ч.4 ст.189 КК України має встановлюватися в ході подальшого досудового розслідування та перевірятися в ході судового розгляду.

Разом з тим, дані матеріалів клопотання, зокрема, протоколів допиту потерпілих та свідків, протоколів пред`явлення впізнання особи за голосом, свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення певного суспільно небезпечного винного діяння, передбаченого Кримінальним кодексом України, що виправдовує необхідність вжиття до останнього такого заходу забезпечення кримінального провадження, як запобіжний захід.

Посилання захисника з приводу незаконності проведення таких слідчих дій, як проведення впізнання особи за голосом, не узгоджується із положенням КПК України, що міститься у ч.9 ст. 228 КПК України, яким передбачено пред`явлення особи для впізнання за голосом.

Так, з`ясовуючи питання щодо виду запобіжного заходу, який підлягає застосуванню до підозрюваного ОСОБА_5 виходжу із доведених прокурором ризиків та обставин, які підлягають врахуванню відповідно до вимог ст. 178 КПК України.

Перевіряючи наявність ризиків, приходжу до висновку про те, що ризики на які послався слідчий у клопотанні, а прокурор у своєму виступі, а саме на те, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування, прокурора та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, можуть мати місце, у зв`язку із чим до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід, який забезпечить ненастання цих ризиків.

При обранні запобіжного заходу також враховую, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину та міру покарання, яка може бути йому призначена судом у разі доведення його винуватості у вчиненні цього злочину. Також слідчий суддя зважає на відведену йому органом досудового розслідування роль учасника організованої групи та кількість епізодів злочинної діяльності.

Разом з тим, враховую й те, що докази надані у розпорядження слідчого судді на підтвердження причетності ОСОБА_5 до вчинення злочину, передбаченого ч.4 ст.189 КК України є не достатньо вагомими, що б давало підстави для застосування виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, на переконання слідчого судді на даний час кваліфікація дій ОСОБА_5 за ч.4 ст.189 КК України являється досить спірною, що підлягає встановленню та перевірці в ході подальшого досудового розслідування.

Варто зазначити, що ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має сім`ю, постійне місце проживання та роботи.

У зв`язку із наведеним до ОСОБА_5 слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, що вцілому забезпечить ненастання встановлених слідчим суддею ризиків та належну процесуальну поведінку підозрюваної.

Посилання слідчого та прокурора на те, що ОСОБА_5 може знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, є необґрунтованим, оскільки документи, предмети у даному кримінальному провадженні, які є доказами, вилучено органом досудового розслідування в ході обшуку. При цьому, як слідчим так і прокурором не наведено, які саме речі та документи вони мають на увазі, що б мали доказове значення у даному кримінальному провадженні.

Також слідчий суддя вважає, безпідставним посилання сторони обвинувачення на ризик вчинення іншого або нового кримінального правопорушення ОСОБА_5 , оскільки останній вперше притягується до кримінальної відповідальності, раніше будь-яких злочинів не вчиняв, а тому таке твердження є голослівним.

Враховуючи, встановлені ризики неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 , з метою забезпечення їх ненастання, вважаю за необхідне покласти на останню додаткові обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: зобов`язати його не залишати житло у певний період доби без дозволу слідчого, прокурора або суду; прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду у визначений ними час; утриматись від поза процесуального спілкування з потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні..

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органів національної поліції, з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Строк дії запобіжного заходу та обов`язків покладених на підозрюваного слід встановити в межах строку досудового розслідування, тобто до 13 червня 2018 року включно.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст. 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
відмовити у задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_7 ,про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України у кримінальному провадженні № 0000494 від 29.08.2017 року.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби, строком до 13 червня 2018 року включно, заборонивши йому залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , з 21 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. ранку наступної доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

- заборонити відлучатися з житла за адресою: АДРЕСА_1 , з 21 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. ранку наступної доби, без дозволу слідчого, прокурора або суду ( в залежності від стадії кримінального провадження);

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду у визначений ними час (в залежності від стадії кримінального провадження);

- утриматись від поза процесуального спілкування з потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень, з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

У разі невиконання обов`язків до підозрюваного можуть бути застосовані більш суворішізапобіжні заходи і може бути покладено грошове стягнення.

Виконання ухвали покласти на працівників органів Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_5 .
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора.

Строк дії ухвали визначити до 13 червня 2018 року включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва прокурором, підозрюваним та/або його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя