Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/1050/16-к
У Х В А Л А
26.01.2018 року м.Виноградів
Виноградівський районний суд Закарпатської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Виноградівського відділу Берегівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Виноградів заяву прокурора Виноградівського відділу Берегівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 , головуючого у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 КК України,
В провадженні судді ОСОБА_4 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 КК України, під час судового слухання якого прокурор заявив про відвід головуючої у справі, оскільки 02.10.2017р. нею безпідставно, на думку прокурора, було виключено з обсягу доказів допит свідків у кримінальному провадженні, не вживаючи при цьому заходів щодо їх примусового приводу в судове засідання.
Прокурор в судовому засіданні підтримав заяву про відвід головуючої у справі судді ОСОБА_6 .Бак з підстав, наведених у його заяві; обвинувачений та його захисник у судове засідання не з`явились, проте подали до суду заяву від 15.01.2018р., в якій просили суд відмовити у задоволенні заяви про відвід судді, а справу просили розглянути у їх відсутності, а відтак суд вважає за можливе розглянути питання про відвід судді без їх участі, оскільки їх неявка до суду не перешкоджає розгляду справи по суті; суддя, якій заявлено відвід, при розгляді відводу не була присутння, пояснення не надавала.
Отже, заслухавши думку прокурора, перевіривши матеріали кримінального провадження з приводу заяви про відвід суд приходить до наступного.
Згідно ч.1 ст.81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.
Обгрунтовуючи свої вимоги щодо відводу головуючого у справі прокурор фактично не погоджується із діями головуючої у справі, однак суд не може погодитись з такими доводами з огляду на наступне.
Судовий розгляд у кримінальному провадженні повинен бути проведений в одному складі суддів (ч.1 ст.319 КПК України). Головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження (ч.1 ст.321 КПК).
Згідно з п.4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участі у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п.1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Наявність безсторонності визначається за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.
За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Європейський суд з прав людини ЄСПЛ у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.
На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.
Однак поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.
Так, закон покладає на суддю процесуальний обов`язок заявити самовідвід за наявності підстав, передбачених ст.ст.75-76 КПК України, за цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.
Разом з тим, суд вважає, що відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити вказівку на обґрунтовані підстави, що зумовлюють його наявність.
Із заяви прокурора про відвід головуючого та в судовому засіданні не встановлено, що головуючий у справі суддя ОСОБА_4 виявляє будь-яку упередженість або безсторонність до будь-кого у цій справі, а відтак суд вважає, що головуюча у справі забезпечила відсутність будь-яких сумнівів у її безсторонності.
Суд приходить до переконання, що незгода прокурора з процесуальними діями головуючої у справі, не може бути підставою для сумніву в її безсторонності, не свідчать про те, що суд не є безстороннім, а відтак розцінює їх як безпідставні і немотивовані, а отже заява про відвід судді ОСОБА_6 .Бак не підлягає задоволенню.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст.75,76,81,367,371-372 КПК України, суддя
У задоволенні заяви прокурора Виноградівського відділу Берегівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 , головуючої у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 КК України відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1