Справа № 461/2193/18
Провадження № 1-во/461/17/18
У Х В А Л А
16.04.2018 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 секретар ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про виправлення описки, -
в с т а н о в и в :
ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 29.03.2018 року, задоволено повністю клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про надання дозволу на проведення обшуку в робочому кабінеті ОСОБА_4 та в усіх приміщеннях Мостиського РВ ГУДМС України у Львівській області, які знаходяться на другому поверсі в адміністративній будівлі за адресою: Львівська обл., м. Мостиська, вул. Будзинського, 4 корпус №2.
При підготовці друкованого тексту клопотання слідчим ОСОБА_3 та відповідно в ухвалі слідчого судді допущено описку, у зв`язку з чим не вірно вказано адресу приміщеннях Мостиського РВ ГУДМС України у Львівській області, обшук у якому просив надати орган досудового розслідування, а саме замість «вул.Будзиновського» вказано «вул.Будзинського».
Відповідно до ст.379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.
Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст.371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.
Описка це зроблена судом механічна /мимовільна, випадкова, тощо/ граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.
Слідчий суддя, користуючись таким правом, без зміни та скасування судового рішення, вважає за можливе виправити технічну описку.

Керуючись ст.ст. 371, 379 КПК України, слідчий суддя ,-
у х в а л и в:
Виправити описку, допущену в ухвалі слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 29.03.2018 року у справі № 461/2193/18 (№п 1кс/461/1977/18) за клопотанням старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про надання дозволу на проведення обшуку.
В тексті ухвали замінити запис щодо місцезнаходження робочого кабінету ОСОБА_4 та в усіх приміщень Мостиського РВ ГУДМС України у Львівській області, а саме: замість «Львівська обл., м. Мостиська, вул. Будзинського, 4 корпус №2» вказати « АДРЕСА_1 ».
Ухвала остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1 .