печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 березня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_4 про арешт майна,
В С Т А Н О В И В :
14.03.2018 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження слідчого в ОВС слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000038.
У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання, зазначаючи наступне.
Слідчим відділом Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження за № 0000038 внесеного 21.02.2018 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за підозрою громадянки України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України.

Наказом начальника Головного управління ДФС у м. Києві (далі ГУ ДФС у м. Києві) №1076-о від 19.10.2017 на начальника відділу податків і зборів з юридичних осіб ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покладено виконання обов`язків заступника начальника ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві. На підставі вказаного наказу, наказом начальника ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві № 126-о від 23.10.2017 на начальника відділу податків і зборів з юридичних осіб ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_6 покладено виконання обов`язків заступника начальника ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві.
Згідно з Положенням про Державну податкову інспекцію у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві, затвердженого наказом ДФС № 202 від 27.03.2017, основними завданнями ДПІ є: здійснення сервісного обслуговування платників податків, виконання інших функцій сервісного обслуговування платників податків, визначених законом, забезпечення реалізації державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства у межах повноважень, передбачених законом. Згідно цього ж Положення заступник начальника ДПІ є підзвітним та підконтрольним Голові ДФС, начальнику ГУ ДФС та начальнику ДПІ, а також забезпечує виконання завдань ДПІ у сферах, що закріплюються окремо за кожним із заступників.

Зі змісту примітки до ст. 364 КК України вбачається, що службовими особами у ст.ст. 364, 368, 368-2, 369 Кодексу є особи, які постійно, тимчасово, чи за спеціальними повноваженнями здійснюють функції представника влади чи місцевого самоврядування.

Таким чином, ОСОБА_6 наділена повноваженнями щодо здійснення функцій представників влади, тобто є службовою особою. Крім того, згідно п. 2 примітки до ст. 368 КК України в.о. заступника начальника ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_6 відноситься до категорії «Б» визначеної в ст. 6 ЗУ «Про державну службу», тобто є службовою особою, яка займає відповідальне становище.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.02.2018 до ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Закревського, 41, для отримання довідки про відсутність заборгованостей, звернувся громадянин України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який будучи з 16.02.2018 представником за довіреністю фізичної особи-підприємця ОСОБА_8 , і.п.н. НОМЕР_1 , вирішив разом з останнім взяти участь у тендерах на постачання для органів державної влади м. Києва офісної техніки.

У приміщенні вказаної ДПІ модератор повідомила ОСОБА_7 , що для отримання довідки про відсутність заборгованостей останньому необхідно звернутись до в.о. заступника начальника ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_6 .

Зайшовши до кабінету ОСОБА_6 . ОСОБА_7 повідомив їй, що має намір брати участь у тендерах на постачання для органів державної влади м. Києва офісної техніки, для участі в яких йому необхідно буде отримати довідку про відсутність заборгованостей у ФОП ОСОБА_8 . В свою чергу ОСОБА_6 повідомила ОСОБА_7 , що вказана довідка видається протягом п`яти днів на основі заяви суб`єкта підприємницької діяльності, проте, в разі сплати їй 100 доларів США, вона зможе видати зазначену довідку негайно. Не будучи обізнаним щодо незаконних дій ОСОБА_6 , ОСОБА_7 погодився на дані умови та передав останній у якості неправомірної вигоди 100 доларів США, за вчинення нею в його інтересах вищевказаних дій, з використанням службового становища. Отримавши неправомірну вигоду, усвідомлюючи протиправність своїх дій, з корисливих мотивів, використовуючи службове становище ОСОБА_6 зателефонувала невстановленій досудовим розслідуванням особі, з числа підлеглих співробітників, та повідомивши надані ОСОБА_7 дані ФОП ОСОБА_8 , наказала зробити останньому довідку про відсутність заборгованостей. Через 15 хвилин до кабінету ОСОБА_6 зайшла невстановлена досудовим розслідуванням особа та поклала на стіл довідку про відсутність заборгованостей, видану на ФОП ОСОБА_8 , а також журнал. Підписавши довідку, ОСОБА_6 передала її ОСОБА_7 і попрохала нерозбірливо замість ОСОБА_8 розписатись в журналі. Розписавшись в даному журналі за отримання вказаної довідки, ОСОБА_7 віддав журнал невстановленій досудовим розслідуванням особі, яка вийшла із кабінету.

Після цього, ОСОБА_6 на папері написала номер свого мобільного телефону та двох її робочих телефонів, який передала ОСОБА_7 і повідомила, що в подальшому, на тих же умовах, останній може їй в телефонному режимі повідомляти про необхідну кількість довідок про відсутність заборгованостей, які ОСОБА_6 , за грошову винагороду в розмірі 100 доларів США за одну довідку, буде відразу йому готувати та видавати.

В ході подальшої розмови з ОСОБА_6 . ОСОБА_7 повідомив, що ФОП ОСОБА_8 необхідно зареєструватись платником єдиного податку з 01.01.2018 (на той час ФОП ОСОБА_8 перебував на загальній системі оподаткування). В свою чергу, ОСОБА_6 , усвідомлюючи протиправність своїх дій, зазначила, що на даний час це зробити досить складно, так як терміни подачі заяви для переходу на єдину систему оподаткування з 01.01.2018 вже пройшли, проте, за надання останній неправомірної вигоди у розмірі близько 3000 доларів США вона зможе допомогти у вирішенні цього питання.

02.03.2018, близько 11 год. 55 хв., ОСОБА_7 зателефонував зі свого мобільного на № НОМЕР_2 - ОСОБА_6 та повідомив, що йому необхідно зробити ще п`ять довідок про відсутність заборгованостей у ФОП ОСОБА_8 , і.п.н. НОМЕР_1 , на що ОСОБА_6 відповіла, що видасть зазначені довідки та на її номер мобільного телефону необхідно відправити смс-повідомленням тільки і.п.н. ОСОБА_8 , а також зазначила, що близько 14 год. вже можна під`їхати і забрати довідки.

В подальшому за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, усвідомлюючи протиправність своїх дій, з корисливих мотивів, з метою отримання неправомірної вигоди, використовуючи своє службове становище ОСОБА_6 виготовила та підписала п`ять довідок про відсутність заборгованостей у ФОП ОСОБА_8 .

Цього ж дня близько 14 год. 00 хв. ОСОБА_7 приїхав до ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Закревського, 41, та піднявся на другий поверх до кабінету в.о. заступника начальника ДПІ у Деснянському районі ОСОБА_6 . У вказаному кабінеті ОСОБА_6 надала ОСОБА_7 відомість та пояснила, що останньому необхідно розписатися у ній за отримання довідок про відсутність заборгованостей у ФОП ОСОБА_8 . Після того як ОСОБА_7 розписався у відомості про отримання зазначених довідок, ОСОБА_6 передала йому п`ять довідок про відсутність заборгованостей у ФОП ОСОБА_8 .

Наприкінці даної зустрічі, за отримання п`яти довідок про відсутність заборгованостей у ФОП ОСОБА_8 , ОСОБА_7 передав ОСОБА_6

500 доларів США що за курсом Національного банку України станом на 12.03.2018 становило 13330 гривень) неправомірної вигоди, які остання, усвідомлюючи протиправність своїх дій, з корисливих мотивів та отримала накривши їх клавіатурою від комп`ютера для прихованя. Після цього ОСОБА_6 надала ОСОБА_7 звернуту газету «Консультант», щоб останній поклав туди отримані довідки.

Окрім того, в ході даної зустрічі, на запитання ОСОБА_7 чи можливо зареєструвати ФОП ОСОБА_8 платником єдиного податку з 01.01.2018, тобто задніми числами, ОСОБА_6 повідомила, що це на даний час не можливо, а можливо зробити тільки по факту - на поточний місяць, однак додатково проконсультувавшись остання спробує допомогти у вирішенні даного питання пізніше.

02.03.2018, близько 17 год. 00 хв., ОСОБА_6 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на повторне отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_7 , зателефонувала останньому зі свого номеру мобільного телефону та повідомила, що 03.03.2018 він повинен прибути до ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Закревського, 41, та поспілкуватись з приводу реєстрації ФОП ОСОБА_8 платником єдиного податку.

Так, 03.03.2018, близько 15 год. 00 хв. ОСОБА_7 прибув до ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Закревського, 41, та піднявся на другий поверх до кабінету в.о. заступника начальника ДПІ у Деснянському районі ОСОБА_6 . Перебуваючи в кабінеті ОСОБА_6 , остання, розуміючи неправомірність своїх дій, з корисливих мотивів, бажаючи в подальшому отримати неправомірну вигоду від ОСОБА_7 , роз`яснила йому, що все ж таки спробує зареєструвати ФОП ОСОБА_8 платником єдиного податку задніми числами, тобто станом на 01.01.2018. Після цього, ОСОБА_7 та ОСОБА_6 домовились зустрітись про наступну зустріч на 07.03.2018.

В подальшому за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, усвідомлюючи протиправність своїх дій, з корисливих мотивів, з метою отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_7 , використовуючи своє службове становище ОСОБА_6 надала своїм підлеглим невстановленим досудовим розслідуванням особам, незаконну вказівку здійснити реєстрацію ФОП ОСОБА_8 в «Реєстрі платників єдиного податку» ДФС платником єдиного податку з 01.01.2018. В подальшому невстановлені досудовим розслідуванням особи, виконуючи вказівки ОСОБА_6 , в період часу з 03.03.2018 по 12.03.2018 здійснили реєстрацію ФОП ОСОБА_8 в «Реєстрі платників єдиного податку» ДФС з 01.01.2018.

07.03.2018, в першій половині дня, ОСОБА_7 зателефонував ОСОБА_6 та домовився з нею зустрітись об 14 год. 00 хв. Надалі, близько 14 год. 30 хв., ОСОБА_7 прибув до ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Закревського, 41, та піднявся на другий поверх до кабінету в.о. заступника начальника ДПІ у Деснянському районі ОСОБА_6 . Перебуваючи в кабінеті, ОСОБА_6 повідомила ОСОБА_7 , що за ФОП ОСОБА_8 вже написано заяву задніми числами та внесено його до «Реєстру платників єдиного податку» ДФС з 01.01.2018. При цьому, вона не повідомила ОСОБА_7 хто писав заяву та яким чином внесли ФОП ОСОБА_8 до «Реєстру платників єдиного податку» з 01.01.2018. Після цього, ОСОБА_6 надала ОСОБА_7 фрагмент паперу білого кольору, де власноручно написала олівцем суму 5000 гривень та зазначила, що указана сума неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів необхідно через неї, тобто ОСОБА_6 передати невстановленим досудовим розслідуванням службовим особам ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві за реєстрацію ФОП ОСОБА_8 платником єдиного податку. Безпосередньо ОСОБА_6 за вчинені нею дії з використанням службового становища, ОСОБА_7 повинен був передати у якості неправомірної вигоди грошові кошти у сумі 500 доларів США, виходячи із загальної суми неправомірної вигоди, переданої їй 02.03.2018 за 5 довідок про відсутність заборгованостей, тобто 500 доларів США. Наприкінці даної зустрічі ОСОБА_7 повідомив ОСОБА_6 , що на даний час не має з собою 5000 гривень та 500 доларів США і привезе їх 12.03.2018.

12.03.2018, приблизно об 12 год. 30 хв. ОСОБА_7 зателефонував

ОСОБА_6 на номер телефону НОМЕР_2 та домовився з нею зустрітись в період з 15 год. до 16 год. Надалі, близько 15 год. 00 хв., ОСОБА_7 прибув до ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Закревського, 41, та піднявся на другий поверх до кабінету в.о. заступника начальника ДПІ у Деснянському районі ОСОБА_6 . Зайшовши в кабінет ОСОБА_7 побачив ОСОБА_6 та невідому йому особу жіночої статі ( ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ), яка передала ОСОБА_7 витяг з реєстру платників єдиного податку від 12.03.2018 за № 871 щодо реєстрації ТОВ ОСОБА_8 , як платника єдиного податку, зазначивши, що довідка видана сьогоднішньою датою, а саме 12.03.2018, проте постановка ФОП ОСОБА_8 як платника єдиного податку відбулась з 01.01.2018. Після чого ОСОБА_9 вийшла з кабінету ОСОБА_6 .

Наприкінці вказаної зустрічі ОСОБА_7 дістав заздалегідь обумовлену із ОСОБА_6 суму грошових коштів, а саме 5000 гривень та 500 доларів США

(за курсом Національного банку України станом на 12.03.2018 становило

13045 гривень), які в якості неправомірної вигоди передав останній, поклавши вказані грошові кошти на стіл перед ОСОБА_6 , яка в свою чергу, усвідомлюючи протиправність своїх дій, з корисливих мотивів отримала вказану суму неправомірної вигоди, а з метою конспірації накрила їх блокнотом. Після чого ОСОБА_6 була затримана співробітниками правоохоронних органів.

Таким чином, за викладених вище обставин, ОСОБА_6 підозрюється в одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням службового становища, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_3 ) на праві власності належить ? частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ; ? частини земельної ділянки, кадастровий номер :01:318:0003 за адресою: АДРЕСА_1 ; ? частини земельної ділянки, кадастровий номер :01:318:0004 за адресою: АДРЕСА_1 ; ? частини земельної ділянки, кадастровий номер :03:003:0016 за адресою: Київська область, Кагарлицький район, с/рада Мирівська; ? частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно обліків МВС України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на праві власності належить автомобіль «KIA MAGENTIS» (транспортний засіб) д.н.з. НОМЕР_4 .

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки накладення арешту на майно сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.
На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки с. Мирівка Кагарлицького району Київської області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , а саме:

-? частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ;

-? частини земельної ділянки, кадастровий номер :01:318:0003 за адресою: АДРЕСА_1 ;

-? частини земельної ділянки, кадастровий номер :01:318:0004 за адресою: АДРЕСА_1 ;

-? частини земельної ділянки, кадастровий номер :03:003:0016 за адресою: Київська область, Кагарлицький район, с/рада Мирівська;

-? частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 ,

- автомобіль «KIA MAGENTIS» (транспортний засіб) д.н.з. НОМЕР_4 .
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1