Справа № 175/4276/17-к
Провадження № 1-кп/175/249/17
Ухвала

Іменем України

09 січня 2018 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0001699 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у с. Капітанівка Верхівського району Орловської області, громадянина України, з незакінченою вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні малолітнього сина ОСОБА_6 , 2005 року народження, офіційно непрацюючого, проживаючого за місцем реєстрації по АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.263 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви до 26 січня 2018 року для повторного виклику свідка обвинувачення (з урахуванням дати його повернення у м. Дніпро), прокурор заявила усне клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_7 під вартою на 60 днів, обґрунтовуючи клопотання існуванням ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Захисник заперечував щодо клопотання прокурора і заявив письмове клопотання про застосування до його підзахисного альтернативного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту чи застави у розмірі, передбаченому законом за даний вид злочину. Клопотання обґрунтовує посиланням на практику ЄСПЛ і зазначає, що прокурор не довела наявність ризиків, а лише послалася на їх існування, що суперечить принципам верховенства права та не відповідає завданням кримінального провадження щодо захисту охорони прав, свобод і законних інтересів ОСОБА_7 як учасника кримінального провадження, який до винесення обвинувального вироку є невинуватою особою, і має право на гідне відношення та поводження з ним.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника.

Обсудивши заявлені клопотання у нарадчій кімнаті, суд приходить до наступного.

Згідно з ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Частиною 3 цієї статті передбачено, що… суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня… застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою…, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

За приписом ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання… обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини другої цієї статті підставою запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно зі ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, і у подальшому - про його продовження, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік і стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Європейський суд з прав людини зазначає, що при вирішенні питання дії запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені за результатами з`ясування обставин злочину та особи… обвинуваченого.

Судом установлено, що під час досудового розслідування слідчим суддею були встановлені ризики, передбачені пунктами 1, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України та підозрюваному ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з правом внесення застави у розмірі 480000 грн. Законність цієї ухвали перевірялась судом апеляційної інстанції, який своєю ухвалою від 11 жовтня 2017 року апеляційну скаргу захисника ОСОБА_4 залишив без задоволення.

Під час підготовчого судового засіданні у відповідності до ч.3 ст.315 КПК України дія запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою продовжена на час судового провадження на 60 днів - до 18 січня 2018 року.

Наразі, виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, суд вважає необхідним продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_7 під вартою ще на 60 днів, оскільки розгляд справи з об`єктивних причин не може бути закінчений до спливу цього строку, а встановлені слідчим суддею ризики, передбачені пунктами 1, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України, є реальними та до цього часу не зменшилися.

При прийнятті такого рішення суд враховує особу ОСОБА_8 , який шість разів притягався до кримінальної відповідальності та неодноразово засуджувався до покарання, пов`язаного з позбавленням волі, а також обставини висунутого обвинувачення в даному кримінальному провадженні, підвищену суспільну небезпечність інкримінованого злочину, віднесеного ст.12 КК України до категорії тяжких, і суворість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі доведеності вини за його вчинення. Сукупність вищезазначеного дає суду підстави для висновку, що інші (альтернативні) види запобіжних заходів, у тому числі домашній арешт чи застава, не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_9 .

Таке судове рішення узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, й зокрема з правовою позицією, викладеною у справі «Летельє проти Франції», оскільки у даному випадку, з урахуванням особи ОСОБА_7 , суспільний інтерес виправдовує відступ від принципу поваги до його особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.

У зв`язку з цим клопотання сторони захисту не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд -

ухвалив:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 - задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, - продовжити на час судового розгляду кримінального провадження на 60 днів, тобто до 09 березня 2018 року.

Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу - залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому і прокурору, направити начальнику Дніпровської УВП № 4 УДПС України у Дніпропетровській області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1