КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/6633/17
Провадження № 1-кс/552/2059/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27.10.2017 року Київський районний суд м.Полтави в складі:
Слідчого судді ОСОБА_1
При секретарі ОСОБА_2 ,
За участі слідчого ОСОБА_3 ,
розглянувши клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_4 19 жовтня 2017 року звернувся до слідчого судді Київського районного суду м. Полтави з клопотанням про скасування арешту майна.
В поданому до слідчого судді клопотанні вказував, що слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Полтавській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000045 від 01 лютого 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.
Посилався на те, що згідно з ухвалою слідчого судді від 03 травня 2017 року в межах даного кримінального провадження накладено арешт на спільне з дружиною ОСОБА_5 майно, а саме кошти в сумі 90000 грн., які були отримані за продаж автомобіля.
Вказував, що грошові кошти, на які накладено арешт, не є речовими доказами. Вважає, що є підстави задовольнити клопотання про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України.
Просив слідчого суддю скасувати арешт з зазначених грошових коштів та зобов`язати слідчого негайно повернути їх йому.
В судове засідання для участі в розгляді клопотання заявник не з`явився, але просив слухати справу за його відсутності.
В судовому засіданні слідчий ОСОБА_6 , в задоволенні клопотання просив відмовити за безпідставністю.
Вирішуючи питання про можливість розгляду клопотання без участі заявника, слідчим суддею приймається до уваги та обставина, що за нормами ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Тобто, норми процесуального закону передбачають лише обов`язок суду повідомити особу про час та місце розгляду клопотання, але особиста участь заявника або слідчого при розгляді клопотання в силу норм КПК України не є обов`язковою.
Тому, враховуючи встановлені законом строки розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне провести розгляд за відсутності представника заявника, який повідомлений про час та місце розгляду справи.
Заслухавши думку слідчого ОСОБА_6 , вивчивши та дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.
Встановлено, що в провадженні слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000045 від 01 лютого 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.3 ст.212 КК України.
В межах даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 03 травня 2017 року накладено арешт на майно, в тому числі і на грошові купюри номіналом 500 (п`ятсот) гривень в кількості 100 (сто) штук; грошові купюри номіналом 200 (двісті) гривень в кількості 200 (двісті) штук.
Крім того, зазначені грошові кошти визнані речовими доказами в кримінальному провадженні №0000045 від 01 лютого 2017 року, оскільки можуть бути використані для встановлення обставин, що є істотними під час розслідування даного кримінального провадження.
Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Звертаючись до суду з даним клопотанням, заявник зазначає, що грошові кошти в сумі 90000 грн. є спільною сумісною власністю його та ОСОБА_5 , але жодні докази на обґрунтування цієї обставини слідчому судді надані не були.
В той же час, як встановлено судом, існує постанова слідчого про визнання коштів речовими доказами, відтак, відсутні підстави вважати, що дане майно не відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.
Посилання заявника ОСОБА_4 на те, що постанова слідчого від 27 квітня 2017 року про визнання майна речовими доказами містить ознаки службового підроблення є лише припущенням заявника.
За таких обставин, враховуючи відсутність підстав, визначених ст. 174 КПК України для скасування арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є безпідставним та не підлягає до задоволення.
Керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, -
У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1