Справа № 296/7900/17
УХВАЛА
Іменем України
22 грудня 2017 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву начальника слідчого відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення, ухваленого за наслідками розгляду скарги представника ТОВ «Ренесанс Траст» ОСОБА_4 на бездіяльність прокуратури Житомирської області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

19.10.2017 року слідчий суддя виніс ухвалу, якою постановив зобов`язати службових осіб прокуратури Житомирської області уповноважених на прийняття заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та реєстрацію їх в Єдиному реєстрі досудових розслідувань розглянути в порядку передбаченому статтею 214 КПК України повідомлення представника ТОВ «Ренесанс Траст» ОСОБА_4 від 27.09.2017 року про вчинення кримінального правопорушення та про прийняте рішення повідомити заявника.

13.11.2017 року до суду надійшла заява начальника слідчого відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 , в якій він просить роз`яснити судове рішення від 19.10.2017 року, а саме:

- яким чином службова особа прокуратури Житомирської області уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення в ЄРДР цього правохоронного органу має розглянути заяву представника ТОВ «Ренесанс Траст» про вчинення кримінальних правопорушень від 27.09.2017 року, оскільки вказана заява представника ТОВ «Ренесанс Траст» до прокуратури Житомирської області не надходила, а була адресована Житомирській місцевій прокуратурі?

Дослідивши матеріали справи вважаю, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.380 КПК якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст. З аналізу зазначеної норми, в контексті положень ст.ст.370, 372 КПК, вбачається, що підставою для роз`яснення судового рішення є незрозумілість його резолютивної частини, тобто висновків суду.

Порядок виконання судових рішень, ухвалених за нормами кримінально-процесуального законодавства, регламентується положеннями КПК, Кримінально-виконавчого кодексу України, Закону України «Про виконавче провадження» та іншими нормативно-правовими актами. При цьому ч.1 ст.534 КПК передбачено, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Отже у разі визначення у судовому рішенні способу його виконання, але цей спосіб є незрозумілим, то таке судове рішення підлягає роз`ясненню.

Ухвалою слідчого судді від 19.10.2017 року її виконання покладено на службових осіб прокуратури Житомирської області уповноважених на прийняття заяв і повідомлень, тобто фактично визначений спосіб та порядок виконання судового рішення організація якого покладено на певних службових осіб. Натомість начальнику слідчого відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 не зрозуміло яким чином службова особа прокуратури Житомирської області уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення в ЄРДР цього правохоронного органу має розглянути заяву представника ТОВ «Ренесанс Траст» про вчинення кримінальних правопорушень від 27.09.2017 року, оскільки вказана заява представника ТОВ «Ренесанс Траст» до прокуратури Житомирської області не надходила, а була адресована Житомирській місцевій прокуратурі.

Разом з тим, варто зауважити, що кримінальне провадження здійснюється на засадах законності. Пунктом 25 ч.1 ст.3 КПК передбачений перелік учасників кримінального провадження, до яких відноситься, зокрема, сторони кримінального провадження (сторона обвинувачення і сторона захисту) і третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт. Стороною кримінального провадження з боку обвинувачення є слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом (п.19 ч.1 ст.3 КПК). Тож прокурор і слідчий є стороною обвинувачення кримінального провадження. При цьому за змістом положень п.п.15, 17 ч.1 ст.3 КПК прокурором і слідчим є відповідна службова особа органів прокуратури та досудового розслідування, яка уповноважена в межах своєї компетенції здійснювати службові повноваження по конкретному кримінальному провадженню.

Однією із загальних засад кримінального провадження визначено змагальність сторін (ст. 22 КПК), яка передбачає самостійне обстоювання сторонами кримінального провадження їхніх правових позицій, а суд лише створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Отже виконання процесуальних дій в межах конкретного кримінального провадження пов`язується не з певною особою або її особистістю, а з учасником кримінального провадження, який представляється конкретною фізичною чи юридичною особою.

На підставі вищевикладеного і керуючись ст.ст.303-307 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву начальника слідчого відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення задовольнити.

Роз`яснити, що службових осіб прокуратури Житомирської області уповноважених на прийняття заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та реєстрацію їх в Єдиному реєстрі досудових розслідувань зобов`язано розглянути в порядку передбаченому статтею 214 КПК України повідомлення представника ТОВ «Ренесанс Траст» ОСОБА_4 від 27.09.2017 року про вчинення кримінального правопорушення, оскільки згідно листа Житомирської місцевої прокуратури від 28.09.2017 року за №М-70/16 заяву представника ТОВ «Ренесанс Траст» ОСОБА_4 направлено до слідчого відділу прокуратури Житомирської області для вирішення питання щодо внесення відомостей до ЄРДР.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1