Справа № 520/8093/17
Провадження № 1-кс/520/1684/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14.07.2017 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 , слідчого СВ Таїровського ВП Київського ВП в м. Одеса ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ Таїровського ВП Київського ВП в м. Одеса ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Василівка, Болградського району, Одеської області, громадянина України, українця, із середньою освітою, не працюючого, не одруженого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
13.07.2017 року до суду надійшло клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Як вбачається з клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 11.07.2017 року близько 18 год. 30 хв. ОСОБА_6 у приміщені грального залу товариства з обмеженою відповідальністю (ТОВ) «МСЛ» «Лотомаркет», розташованого за адресою: м. Одеса вул. Академіка Глушко, 22, вступив в попередню злочинну змову з ОСОБА_7 на скоєння нападу із застосуванням насилля, яке є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, з метою заволодіння грошовими коштами належними цьому товариству.

Після цього, реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_6 , діючи згідно раніше досягнутої домовленості з ОСОБА_7 , перебуваючи у приміщенні грального залу «Лотомаркет», розташованого за адресою: м. Одеса вул. Ак.Глушко, 22, через касове вікно, відкрито проник до касового приміщення зазначеного закладу, перебуваючи у якому обома руками схопив за зап`ястя ОСОБА_8 , яка працює на посаді касира у зазначеному закладі, та почав її утримувати, позбавивши її можливості вільного пересування та опору його діям.

В цей час ОСОБА_7 , шляхом нанесення удару ногою по дверям касового приміщення, спричинив механічне ушкодження замку дверей, тим самим отримавши доступ до нього. Перебуваючи у касовому приміщенні останній почав вимагати у ОСОБА_8 вказати на місце де зберігаються грошові кошти, після чого умисно застосував насилля, яке є небезпечним для життя та здоров`я, що виразилось у прямому спрямуванні та застосуванні в область обличчя останньої балончика із газом сльозоточивої дії, тим самим спричинивши їй тілесні ушкодження. Після застосування балончику ОСОБА_6 відпустив зап`ястя потерпілої, яка перебуваючи у наляканому стані вказала на шухляду стола в якій знаходились грошові кошти. ОСОБА_7 підійшовши до зазначеного столу, з верхньої шухляди якого відкрито заволодів грошовими коштами у сумі 200000 грн., тим самим спричинивши ТОВ «МСЛ» «Лотомаркет» матеріальну шкоду на вказану суму

Після вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_7 разом із ОСОБА_6 з місця вчинення злочину зникли, отримавши можливість розпорядитись викраденим майном на власний розсуд.

11.07.2017 біля 20:10 год. ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , перебуваючи в автомобілі «BMW X5» чорного кольору, р.н. НОМЕР_1 республіки Болгарії, розташованого біля буд. 121/1-А по вул. Люстдорфська дор. У м. Одеса, були затримані співробітниками поліції разом із викраденими грошовими коштами.

Слідчий звертається з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи клопотання наявністю ризиків можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, знищення, приховання або спотворення речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні заявлене клопотання підтримав, долучивши медичну довідку, якою підтверджується факт лікування потерпілої.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти клопотання слідчого, долучивши до матеріалів клопотання письмові заперечення, характеризуючі матеріали, зазначивши, що клопотання є необґрунтованим, ризики нічим не підтверджуються та ґрунтуються лише на припущеннях. Підозрюваний раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки. Крім того, повідомив, що матеріалами клопотання не підтверджується, що завдані тілесні ушкодження потерпілій були небезпечними для її життя, та в цілому відсутні докази, які б підтверджували зазначену у клопотанні кваліфікацію діяння. На підставі викладеного, просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а у випадку задоволення клопотання, обрати мінімальний розмір застави.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника та просив обрати більш м`який запобіжний захід.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175, для обґрунтованої підозри повинні бути факти або інформація, які б переконали неупередженого спостерігача в тому, що ця особа, можливо, вчинила злочин.
Дослідивши долучені до клопотання матеріали, а саме: заяву про вчинення кримінального правопорушення від 11.07.2017 року, протокол допиту потерпілої ОСОБА_8 від 11.07.2017 року, яка надала покази, щодо вчинення відносно неї кримінального правопорушення, протоколи допиту свідків ОСОБА_9 від 11.07.2017 року, ОСОБА_10 від 12.07.2017 року, протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 11.07.2017 року, у кількості 4-ох протоколів, згідно яких ОСОБА_8 та ОСОБА_10 впізнали ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , як осіб, які вчинили кримінальне правопорушення, протокол огляду місця події від 11.07.2017 року, в ході складання якого у автомобілі на якому були затримані ОСОБА_6 та ОСОБА_7 виявлено викрадені грошові кошти, протоколи затримання осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення від 11.07.2017 року та інші матеріали в сукупності, слідчий суддя приходить до переконання про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосовано, окрім як, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Таким чином, враховуючи вагомість наявних доказів та обґрунтованість підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_6 особливо тяжкого злочину, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у його вчиненні, враховуючи, що злочин було вчинено з застосуванням насильства в особливо зухвалий спосіб, а також беручи до уваги, що підозрюваний офіційно не працює, постійного джерела прибутку немає, не одружений, що вказує на відсутність міцних соціальних зв`язків з ним, слідчий суддя приходить до переконання про доведеність в судовому засіданні ризиків можливого, з метою уникнення від кримінальної відповідальності, переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, знищення, приховання або спотворення речей та документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконного впливу на потерпілу та інших учасників кримінального провадження, вчинення іншого кримінального правопорушення або продовження кримінального правопорушення та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, що з урахуванням обґрунтованості клопотання слідчого вказує на доцільність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу в судовому засіданні встановлено не було.

Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому кримінальному провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Згідно рішення ЄСПЛ у справі «Piruzyan v. Armenia», п.п. 104-105-794, автоматична відмова в застосуванні застави без здійснення судового контролю є несумісною з вимогами пункту 3 статті 5 Конвенції.
Таким чином, при вирішенні питання про можливість застосування застави, слідчий суддя бере до уваги факт вчинення кримінального правопорушення з застосуванням насильства, водночас враховує й ті обставини, що підозрюваний раніше не судимий, свою вину у вчиненні кримінального правопорушення визнає, характеризується позитивно, має постійне місце реєстрації та проживання в межах Одеської області, раніше відносно нього запобіжні заходи не застосовувалися, що в своїй сукупності вказує на можливість визначення розміру застави, достатньої та необхідної для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Згідно п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно рішення ЄСПЛ у справі «Mangouras v. Spain», п.п. 78, 80, гарантії передбачені п. 3 статті 5 Конвенції покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, вказана сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, чи дій поручителів, у випадку його відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Більше того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинно бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.
З урахуванням викладеного, враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваного, характеристику підозрюваного, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, вважаючи, що саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.
На підставі встановленого, керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Таїровського ВП Київського ВП в м. Одеса ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 128 000 (сто двадцять вісім тисяч) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок № 5435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача Державна казначейська служба України, МФО 820172, отримувач - ТУ ДСА України в Одеській області.

У разі внесення застави, звільнити підозрюваного ОСОБА_6 з-під варти негайно та покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України строком на 2 (два) місяці, а саме:

- прибувати до слідчого або прокурора за першою вимогою;

- не відлучатися з м. Одеси без дозволу слідчого, прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії ухвали становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з моменту фактичного затримання, а саме з 20 години 10 хвилин 11.07.2017 року та припиняє свою дію о 20 годині 10 хвилин 09.09.2017 року.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1