Справа № 308/3542/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 квітня 2017 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу т.в.о. директора ДП СЛАП Ратнеагроліс ОСОБА_2 на бездіяльність прокурора Закарпатської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви, -

ВСТАНОВИВ:
Т.в.о. директора ДП СЛАП Ратнеагроліс ОСОБА_2 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зі скаргою на бездіяльність прокурора Закарпатської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви.

Скарга вмотивована тим, що ДП СЛАП Ратнеагроліс 9 березня 2017 року за вихідним № 45 направило на адресу прокурора Закарпатської області старшого радника юстиції ОСОБА_3 , заяву про вчинення невстановленими службовими особами Закарпатської митниці державної фіскальної служби кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, яке полягає у затриманні задекларованого у встановленому законом порядку експортного вантажу у залізничному вагоні, а саме деревини паливної у вигляді колод, в розмірі 53,248 м3, що належить Державному підприємству СЛАП Ратнеагроліс, чим спричинили даному підприємству шкоду в розмірі більше 700000 гривень. Згідно отриманого ДП СЛАП Ратнеагроліс 3 квітня 2017 року листа, який надійшов від заступника прокурора Закарпатської області начальника слідчого управління ОСОБА_4 , у результаті розгляду звернення ДП СЛАП Ратнеагроліс, прокуратурою не внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а вказане звернення розглянуто у порядку Закону України Про звернення громадян та направлено до УВБ ГУ ДФС у Закарпатській області.

У зв`язку з вищезазначеним, т.в.о. директора ДП СЛАП Ратнеагроліс ОСОБА_2 просить розглянути скаргу в порядку статей 306, 307 КПК України, та за результатом розгляду винести ухвалу, якою зобов`язати відповідну посадову особу внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя вивчивши матеріали скарги, приходить до наступного висновку.

Зі скарги та доданих до неї матеріалів вбачається, що т.в.о. директора ДП СЛАП Ратнеагроліс ОСОБА_2 звернувся до прокурора Закарпатської області старшого радника юстиції ОСОБА_3 , із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 7 березня 2017 року № 45. 3 квітня 2017 року за вхідним № 118 ДП СЛАП Ратнеагроліс зареєструвало лист заступника прокурора Закарпатської області начальника слідчого управління старшого радника юстиції ОСОБА_4 , згідно якого, звернення т.в.о. директора ДП СЛАП Ратнеагроліс ОСОБА_2 від 7 березня 2017 року № 45, направлено начальнику УВБ ГУ ДФС у Закарпатській області підполковнику податкової міліції ОСОБА_5 , для проведення перевірки та прийняття рішення в межах компетенції.

За змістом ч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-карного діяння.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання зави чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України строк подання скарги обчислюється з дня отримання копії постанови, якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, а відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Процесуальна дія провадиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями кримінально-процесуального закону, чинного на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення (ст. 5 КПК України).

Отже законодавцем визначено 24 години, зі сплином яких, у випадку не внесення відомостей до ЄРДР, починається строк вчинення бездіяльності слідчого, прокурора, яка може бути оскаржена відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України.

Згідно пункту 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі № 1640/0/4-12 від 09.11.2012 р. Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування, при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії. У випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Виходячи з вимог частини 1 статті 214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, полягає у невнесенні вказаних відомостей впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Оскільки заява про кримінальне правопорушення протягом доби повинна бути внесена до ЄРДР, відповідно, у разі невиконання цієї вимоги закону, саме від цієї дати і починається бездіяльність посадової особи, зобов`язаної за своїм службовим становищем, виконати цю вимогу закону.

В даному випадку перебіг строку на оскарження бездіяльності прокурора Закарпатської області по невнесенню відомостей до ЄРДР розпочався по закінченню 24 годин після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення, а саме з 14 березня 2017 року, оскільки згідно матеріали скарги, зокрема витягу з інтернет сторінки Українського державного підприємства поштового зв`язку Укрпошта від 30 березня 2017 року, заява т.в.о. директора ДП СЛАП Ратнеагроліс ОСОБА_2 про вчинення кримінального правопорушення від 7 березня 2017 року № 45, вручена 13 березня 2017 року.

Скаржник звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність прокурора Закарпатської області 5 квітня 2017 року (дата штампу відділення пошти про відправлення скарги), тобто після спливу 10 днів з моменту бездіяльності прокурора, разом з тим заявник не порушує питання про поновлення строку (відсутнє клопотання про поновлення або відповідна заява). Крім того, відсутнє відповідне обґрунтування із зазначенням поважності пропуску такого з посиланням на відповідні докази, до матеріалів скарги такі не долучено.

Відповідь заступника прокурора Закарпатської області начальника слідчого управління старшого радника юстиції ОСОБА_4 від 29 березня 2017 року № 17/1-р, яка зареєстрована ДП СЛАП Ратнеагроліс 3 квітня 2017 року за вхідним № 118, оформлено не у виді постанови, а листом, отже на цей документ не поширюється дія положення ч. 1 ст. 304 КПК України про десятиденний строк оскарження з дня отримання копії постанови.

Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає таким умовам: це обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; причина виникла протягом строку, який пропущено; обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

За змістом ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Слідчий суддя на стадії прийняття скарги до свого провадження позбавлений можливості перевірити доводи скаржника шляхом витребування відповідних документів, оскільки це не передбачено діючим КПК України.

Разом із тим, згідно з ч. 1 ст. 304 КПК України, якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії. Тобто скаржник не позбавлений права вжити заходів передбачених нормами кримінального процесуального кодексу України для отримання копії постанови (у разі наявності такої), відповідно й строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Перекладання обов`язку доведення дотримання заявником строку на слідчого суддю чинним КПК України не передбачено.

З огляду на викладене, виходячи із доданих до скарги документів, керуючись принципами змагальності сторін, свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості та диспозитивності, встановленими ст.ст. 22, 26 КПК України, - скарга підлягає поверненню особі, яка її подала у відповідності до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, так як слідчий суддя не знаходить підстав для поновлення строку подання скарги.

Згідно ст. 304 ч. 2 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; скарга не підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Вказана стаття має на меті оптимізацію кримінального процесу в частині оскарження рішень слідчого чи прокурора, оскільки обмежує право оскарження певними часовими рамками, визначає підстави для повернення скарги та відмови у відкритті по ній провадження.

На вказаній стадії виклик до суду заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільця тимчасово вилученого майна не передбачено.

У зв`язку з вищевикладеним вважаю, що скарга підлягає поверненню заявникові.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє його право повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст. 303, 304, КПК України, -

УХВАЛИВ:
Скаргу т.в.о. директора ДП СЛАП Ратнеагроліс ОСОБА_2 на бездіяльність прокурора Закарпатської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви повернути скаржнику.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня отримання її копії може бути подана апеляція до апеляційного суду Закарпатської області.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1