Єдиний унікальний № 500/4789/14-к
Провадження № 1-кп/500/70/17
ІЗМАЇЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про відмову у клопотанні про допит особи як свідка
17 січня 2017 року м. Ізмаїл

Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області
у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ,
захисник ОСОБА_4 ,

обвинувачена ОСОБА_5 ,
провівши в місті Ізмаїлі Одеської області відкрите судове засідання у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000690, за обвинуваченням

ОСОБА_5 , що народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Ізмаїл Одеської області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України,

встановив:
ОСОБА_5 обвинувачується у вчинення вищезазначених злочинів.

Під час судового розгляду захисником ОСОБА_6 було заявлене клопотання про допит в якості свідка ОСОБА_7 , яка під час досудового розслідування не була допитана та яка може дати покази на користь обвинуваченої ОСОБА_5 .

Суд, розглянувши клопотання захисника ОСОБА_6 , дійшов до такого.

Згідно п.п. 1, 2 ч. 4 ст. 42, ч. 4 ст. 46 КПК, обвинувачений та його захисник мають право брати участь під час судового розгляду у допиті свідків обвинувачення або вимагати їхнього допиту, а також вимагати виклику і допиту свідків захисту на тих самих умовах, що й свідків обвинувачення; збирати і подавати суду докази.

Відповідно до ч. 1 ст. 93 КПК, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 3 зазначеної статті, сторона захисту здійснює збирання доказів у тому числі шляхом ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій.

За змістом § 3 «Процедура судового розгляду» Глави 28 «Судовий розгляд» Розділу ІV «Судове провадження у першій інстанції» КПК суд не уповноважений на збирання доказів, а лише на їх дослідження.

У КПК поняття «дослідження» не роз`яснено, а тому для з`ясування змісту цього поняття слід звернутися до тлумачного словнику української мови, згідно якому під словом «досліджувати» слід розуміти «уважно знайомитися з чим-небудь для встановлення чогось» (Словник української мови: в 11 тт. / АН УРСР. Інститут мовознавства; за ред. І.К. Білодіда. К.: Наукова думка, 19701980. Т. 2. С. 385).

Отже, з наведеного випливає, що під час судового розгляду суд лише досліджує, тобто перевіряє, вже зібрані докази для встановлення чогось.

Можливість збирання доказів під час судового провадження передбачена ч.ч. 3 6 ст. 333 КПК, тобто шляхом проведення слідчих (розшукових) дій під час судового провадження.

За змістом Глави 20 «Слідчі (розшукові) дії» Розділу ІІІ «Досудове розслідування» КПК допит особи, у тому числі свідка, відноситься до слідчої (розшукової) дії.

А згідно ч. 8 ст. 223 КПК, слідчі (розшукові) дії не можуть проводитися після закінчення строків досудового розслідування, крім їх проведення за дорученням суду у випадках, передбачених частиною третьою статті 333 цього Кодексу. Будь-які слідчі (розшукові) або негласні слідчі (розшукові) дії, проведені з порушенням цього правила, є недійсними, а встановлені внаслідок них докази недопустимими.

Крім того, відповідно до ч. 12 ст. 290 КПК, якщо сторона кримінального провадження не здійснить відкриття матеріалів відповідно до положень цієї статті, суд не має права допустити відомості, що містяться в них, як докази.

Отже, дослідження доказів судом, які не були зібрані у порядку, встановленому КПК, та не були відкриті протилежній стороні кримінального провадження тягне за собою наслідок недопустимості цих доказів, а згідно ч. 2 ст. 89 КПК у разі встановлення очевидної недопустимості доказу суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу. Саме тому в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про дослідження доказу (показання свідка), який не був зібраний у порядку, встановленому КПК та який не був відкритий протилежній стороні, слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 370 372 КПК України, суд

постановив:
У клопотанні захисника ОСОБА_6 про виклик для допиту в якості свідка ОСОБА_7 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ

Ізмаїльського міськрайонного суду ОСОБА_1