Справа № 199/700/17
УХВАЛА
27.01.2017 року м. Дніпро

Слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання прокурора про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:
Прокурор Дніпропетровської місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області юрист другого класу ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, про арешт майна.

Клопотання обґрунтовується тим, що У провадженні СВ АНД ВП Дніпропетровського відділення поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 12.01.2017 за № 0000004, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.
12.01.2017 до Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області звернулась із заявою ОСОБА_4 , яка повідомила, що невстановлені особи, з метою набуття права власності на нерухоме майно, а саме на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 підробили Акт про проведення прилюдних торгів по реалізації арештованого майна від 25.02.2014.
Під час проведення досудового розслідування допитана у якості потерпілої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка показала, що у грудні 2015 року, з метою придбання квартири, ОСОБА_4 разом зі своїм чоловіком ОСОБА_5 , за допомогою Інтернет - аукціону olx.ua знайшли оголошення про продаж квартири. Зателефонувавши за номером телефону НОМЕР_1 , який був зазначений на сайті, ріелтор на ім`я ОСОБА_6 запропонувала ОСОБА_4 оглянути квартиру АДРЕСА_1 . Далі, чоловік потерпілої ОСОБА_5 зустрівся з ріелтором ОСОБА_6 та останні піднялись на 8 поверх будинку АДРЕСА_2 , де раніше невідомий чоловік на ім`я ОСОБА_7 відкрив двері в квартиру АДРЕСА_3 та надав доступ для огляду вказаної квартири.
Після чого, ріелтер ОСОБА_6 призначила ОСОБА_4 та ОСОБА_5 зустріч у себе в офісі, який знаходився за адресою АДРЕСА_4 , агентство нерухомості «Добра справа» з власником квартири ОСОБА_8 для укладення попереднього договору.
01.02.2016 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , приїхали до офісу агентства «Добра справа», де їх чекали ОСОБА_8 (тел.моб. НОМЕР_2 ), ОСОБА_9 , який представився ріелтером, ріелтер ОСОБА_6 , ОСОБА_10 та ОСОБА_4 уклала з ОСОБА_8 попередній договір на покупку квартири АДРЕСА_1 . Після чого, 09.02.2016 року ОСОБА_4 разом з ОСОБА_5 приїхали до приватного нотаріуса ОСОБА_11 , за адресою м. Дніпро, ж/м Парус, зі слів ОСОБА_8 вона є його знайомою, де приватним нотаріусом ОСОБА_11 було посвідчено договір купівлі продажу квартири АДРЕСА_1 між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 .
У травні 2016 року на адресу мешкання ОСОБА_4 прийшла повістка суду, де було зазначено, що 31.05.2016 року Амур-Нижньодніпровським районним судом міста Дніпропетровська було відкрито провадження у цивільній справі № 199/3808/16 за позовною заявою ОСОБА_12 до ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус ДМНО ОСОБА_15 та приватний нотаріус ДМНО ОСОБА_11 про визнання недійсним свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 , визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації, витребування майна.

Згідно з матеріалів цивільної справи, початковими власниками по 1/2 частині квартири АДРЕСА_1 була ОСОБА_16 , яка ІНФОРМАЦІЯ_2 померла та усе належне їй майно заповіла ОСОБА_12 та її сину ОСОБА_14 .

Відповідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 29.12.2015 року приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_15 , на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів зареєструвала квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_13 , який у подальшому продав її ОСОБА_8 .
Далі, слідством встановлено, що ПП «СП Юстиція» 25.02.2014 нібито було проведено прилюдні торги по реалізації нерухомого майна, а саме ? квартири АДРЕСА_1 та, за результатами торгів, державним виконавцем Ленінського ВДВС Дніпропетровського МУЮ ОСОБА_17 було складено акт про проведення прилюдних трогів по реалізації арештованого майна, який став підставою для реєстрації права власності на вищевказану квартиру за ОСОБА_13 .
Згідно відповіді Новокодацького відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області від 18.01.2017 за вих. №247/25, прилюдні торги по реалізації ? частини квартири АДРЕСА_1 25.02.2014 року ПП «СП Юстиція» не проводились. Державним виконавцем Ленінського ВДВС Дніпропетровського МУЮ ОСОБА_17 акт про проведення прилюдних торгів по реалізації вищезазначеної квартири не складався та не видавався
Під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_13 набував право власності на нерухоме майно, за адресами: АДРЕСА_5 ; АДРЕСА_6 ; АДРЕСА_7 (кадастровий номер :08:628:0070); АДРЕСА_7 ; АДРЕСА_8 ; АДРЕСА_9 , квартира АДРЕСА_10 ; АДРЕСА_11 ; АДРЕСА_12 .
Відповідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 07.11.2015 року приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_18 , на підставі свідоцтва про право власності, виданий 21.01.1994 року зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_13 за ОСОБА_19 , який того ж дня, тобто 07.11.2015 продав вказану квартиру ОСОБА_13 .
Згідно довідки КП «Дніпропетровське Міжміське бюро технічної інвентаризації» ДОР від 26.01.2017 року, реєстрація права власності на квартиру АДРЕСА_13 КП «ДМБТІ» ДОР не проводилось. Тобто свідоцтво про право власності, на підставі якого ОСОБА_19 зареєстрував за собою право власності на вищевказану квартиру є підробленим.
Крім того,згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 17.12.2015 року державний реєстратор департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпропетровської міської ради ОСОБА_20 , на підставі рішення суду, серія та номер: 2-175/784/15, виданий 21.10.2014 Дніпропетровським районним судом м. Дніпропетровська зареєстрував житловий будинок АДРЕСА_5 за ОСОБА_13
02.02.2016 року приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_21 , посвідчив договір купівлі продажу будинку АДРЕСА_5 між ОСОБА_13 та ОСОБА_22 .
Відповідно інформації Дніпропетровського районного суду м. Дніпропетровська від 17.01.2017 року, судом відкрито провадження по цивільній справі №2-175/784/15-ц за позовом ПАТ «УкрСоцБанк» до ОСОБА_23 та ОСОБА_24 про стягнення заборгованості по договору про іпотечний кредит, яке не стосується нерухомого майна за адресою АДРЕСА_5 .
Враховуючи викладене, мається достатньо підстав вважати, що квартири та земельні ділянки, на які ОСОБА_13 набував право власності, зареєстровані на підставі підроблених правовстановлюючих документів.
Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій - нерухоме майно, що знаходиться за адресами: АДРЕСА_5 ; АДРЕСА_6 ; АДРЕСА_7 (кадастровий номер :08:628:0070); АДРЕСА_7 ; АДРЕСА_8 ; АДРЕСА_14 , з урахуванням вимог ст. 98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

За ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Правовою підставою для арешту зазначеного майна є п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України збереження речових доказів.

Таким чином, є достатні підстави вважати, що нерухоме майно, що знаходиться за адресами: АДРЕСА_5 ; АДРЕСА_6 ; АДРЕСА_7 (кадастровий номер :08:628:0070); АДРЕСА_7 ; АДРЕСА_8 ; АДРЕСА_14 є предметом, набутим в результаті вчинення кримінального правопорушення, тому згідно з ч.2 ст. 170 КК України підпадає під майно, яке підлягає арешту.

Враховуючи вищевикладене, у даному кримінальному провадженні виникла нагальна потреба в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а саме: нерухоме майно, що знаходиться за адресами: АДРЕСА_5 ; АДРЕСА_6 ; АДРЕСА_7 (кадастровий номер :08:628:0070); АДРЕСА_7 ; АДРЕСА_8 ; АДРЕСА_14 .

З метою запобігання ризикам знищення, втрати, пошкодження даного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню іншим чином; встановлення об`єктивної істини по даному кримінальному правопорушенню, та забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), виникла необхідність в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, про що і звертаються до суду з даним клопотанням.

Судом досліджено додані до клопотання документи та заслухано прокурора ОСОБА_3 .

Клопотання про арешт майна на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України розглянуте за відсутності власника майна, оскільки це необхідно для забезпечення арешту майна.

Суд виходить з того, що згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

За ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ст. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення.

Встановлено, що зазначене прокурором нерухоме майно є предметом кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям, зазначеним у частині другій статті 167, тому з метою забезпечення повного, всебічного, та неупередженого розслідування кримінального провадження необхідно накласти арешт на зазначене нерухоме майно. Це дасть можливість на час досудового слідства зберегти майно, яке є предметом кримінального правопорушення, за яким розпочато досудове розслідування.

Таке обмеження права власності є розумним та співмірним завданням кримінального провадження, і найменш обтяжливим способом арешту майна є заборона ним розпоряджатися.

На підставі викладеного, клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:
Накласти арешт на нерухоме майно, що знаходиться за адресами: АДРЕСА_5 (власник ОСОБА_22 ); АДРЕСА_6 (власник ОСОБА_25 ); АДРЕСА_7 (кадастровий номер :08:628:0070) (власник ОСОБА_26 ); АДРЕСА_7 (власник ОСОБА_26 ); АДРЕСА_8 (власник ОСОБА_27 ); АДРЕСА_14 (власник ОСОБА_13 );та заборонити будь-яким особам у т.ч. за дорученням на підставі цивільно-правових угод відчужувати вказане майно, розпоряджатися ним.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дні проголошення ухвали.

Головуючий: