печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 грудня 2016 року

Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Печерського районного суду міста Києва скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора міста Києва щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань у відповідності до ст. 214 КПК України,

В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 звернувся до Печерського районного суду міста Києва зі скаргою, в якій просив зобов,язати прокурора міста Києва ОСОБА_6 внести за заявою підозрюваного ОСОБА_5 про вчинення відносно нього кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.374 КК України слідчим суддею Солом,янського районного суду міста Києва ОСОБА_7 відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове слідство. Адвокат посилався на таке: 30 листопада 2016 року за вихідним номером К-9690 ОСОБА_8 через адміністрацію Київського СІЗО направив прокурору міста Києва ОСОБА_6 заяву про вчинення відносно нього кримінального правопорушення. До цього часу відомості до ЄРДР не внесені. У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 підтримав скаргу та зазначив, що ОСОБА_8 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.255, ч.4 ст.28, ч.5 ст.191, ч.4 ст.28, ч .2 ст.205 КК України, що відносяться до особливо тяжких злочинів. Він зазначає, що суддя порушив право на захист підозрюваного ОСОБА_5 , а тому є достатні підстави вважати, що суддя ОСОБА_7 вчинив вищевказані дії щодо підозрюваного ОСОБА_5 умисно, порушивши його право на захист. Крім того, адвокатом зазначено, що під час вчинення відносно підозрюваного ОСОБА_5 злочину, суддя ОСОБА_7 перебував у стані алкогольного сп,яніння.

Особа, бездіяльність якої оскаржується, до судового засідання не з,явилася, про час та місце розгляду скарги повідомлялась належним чином, будь-яких заперечень або матеріалів щодо спростування доводів, викладених у скарзі, не надала. У відповідності до ч.3 ст.306 КПК України слідчий суддя вважає можливим розглянути скаргу у відсутності вказаних осіб, на підставі матеріалів, доданих до скарги.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку: ОСОБА_5 є підозрюваним у кримінальному провадженні номер 0000002 від 04 грудня 2015 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28, ч.5 ст.191, ч.2 ст.205 КК України. 04 серпня 2016 року слідчим суддею Солом,янського районного суду міста Києва розглянуто клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_9 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_10 про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 . Розгляд вказаного клопотання був здійснений без участі адвоката та слідчим суддею постановлено ухвалу від 04 серпня 2016 року, якою продовжено строк тримання під ватою до 12 жовтня 2016 року включно з застосуванням застави та покладення на підозрюваного обов,язків. Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 23 серпня 2016 року за апеляційною скаргою прокурора ОСОБА_11 , який приймав участь у розгляді клопотання та захисників підозрюваного ОСОБА_5 адвокатів ОСОБА_12 та ОСОБА_4 скасував ухвалу слідчого судді від 04 серпня 2016 року, постановивши нову таку саму за змістом ухвалу. Як підставу для скасування вказаної ухвали в ухвалі апеляційного суду зазначено, що відповідно до положень п.4 ч.2 ст.412 КПК України судове рішення у будь - якому випадку підлягає скасуванню, коли судове провадження здійснено за відсутності захисника, якщо його участь є обов,язковою.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування регулюється параграфом 1 Глави 26 КПК України. Відповідно до ч.1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч.1 ст. 303 КПК України можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії. Початок обчислення строку на оскарження рішень, дій чи бездіяльності починає спливати з моменту прийняття рішення, дії або бездіяльності, на противагу тому, що строк подання скарги на постанову слідчого, прокурора починається з дня отримання особою її копії. Частиною 1 ст. 110 ПК України передбачено, що процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду.

Як вбачається з положень частини 3 ст. 110 КПК України рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. У відповідності до ст. 303 КПК України передбачено право на оскарження під час досудового розслідування рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора. Відповідно до ч.1 ст. 304 КПК України оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення могло мати місце протягом десяти днів від часу отримання заяви уповноваженим на внесення відомостей до ЄРДР органом. Таким чином, слідчий суддя вважає, що скарга подана у строк, передбачений вимогами КПК України.

Але, як вбачається зі змісту скарги, по суті повідомлення вбачається, що підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_4 просить внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо порушення права на захист підозрюваного ОСОБА_5 при постановленні слідчим суддею Солом,янського районного суду міста Києва ОСОБА_7 ухвали про продовження строку тримання під вартою.

Положення ст.214 КПК України перебувають у взаємозв,язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно якої підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України. І саме тому фактичні данні, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Визначення приводів і підстав як підстав для початку досудового розслідування викладені також у Постанові Пленуму Верховного суду України номер 6 від 04 червня 2010 року «Про деякі питання, що виникають під час розгляду судами України скарг на постанови органів дізнання, слідчого, прокурора про порушення кримінальної справи», який є діючим. Крім того, при розгляді заяв і звернень щодо суддів про вчинення кримінальних правопорушень органами прокуратури при вирішенні питання про наявність ознак складу злочину в діях судді згідно з Інструкцією номер 1050 і внесення їх до Єдиного реєстру досудових розслідувань слід брати до уваги роз,яснення, викладені у постанові Пленуму Верховного Суду України номер 8 від 13.06.2007 року «Про незалежність судової влади». Як вбачається з поданої підозрюваним ОСОБА_5 заяви, вона не містить достатніх даних, які б свідчили про наявність в діях судді складу кримінального правопорушення зі всіма його складовими. У відповідності до ст. 11 КК України злочином є передбачене КК України суспільно небезпечне винне діяння /дія або бездіяльність/, вчинене суб,єктом злочину. Не є злочином дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого КК України, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Крім того, відповідно до рішення Європейського суд з прав людини у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 року одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової впевненості. У зв`язку з тим, що відсутні підстави, згідно ч.5 ст.214 КПК України для внесення відомостей по даній заяві до Єдиного реєстру досудових розслідувань вона не підлягає задоволенню. Посилання адвоката ОСОБА_4 на ту обставину, що під час розгляду клопотання слідчий суддя Солом,янського районного суду міста Києва ОСОБА_7 знаходився у стані алкогольного сп,яніння є адміністративним правопорушенням, розгляд яких передбачений у адміністративному чи дисциплінарному порядку.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст.214, 303, 304, 306, 307 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора міста Києва щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань у відповідності до ст. 214 КПК України,

залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя