Провадження № 1-кс/750/3368/16

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 грудня 2016 року м. Чернігів
Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , за участю скаржника адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Чернігові скаргу захисника ОСОБА_3 на постанову слідчого ЧВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_5 та зобов`язання його вчинити дії у кримінальному провадженні № 0008920, -

в с т а н о в и в:
Захисник ОСОБА_3 , діючи в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , в порядку п.7 ч.1 ст.303 КПК України звернувся до слідчого судді із скаргою на постанову слідчого про відмову у задоволенні клопотання № 3 про проведення слідчих дій, в якій просив вказану постанову старшого слідчого СВ ЧВП ГУ НП в Чернігівській області ОСОБА_5 скасувати; зобов`язати вказаного вище слідчого в порядку ст. 95, ст. 223 ч.6 КПК України, для роз`яснення її висновку допитати судового експерта ОСОБА_6 , якій поставити питання, викладені у скарзі.

В обгрунтування скарги у ній зазначено, що постановою від 05.12.2016р., яку скаржник отримав 08.12.2016р., старший слідчий ЧВП ГУ НП в Чернігівській області ОСОБА_5 відмовив у задоволенні клопотання. На думку скаржника, вказана постанова є незаконною та підлягає скасуванню. В обґрунтування цього зазначено, що експертиза призначена слідчим і проведена експертом з грубим порушенням норм діючого законодавства України, акти, на які орган держфінінспекції посилається у своїй довідці, а орган досудового розслідування вважає підтвердженням підозри, не надходили до бухгалтерії Дочірнього підприємства НАК «Надра України» «Чернігівнафтогазгеологія», вони не проходили відповідних процедур та не були прийняті (враховані, обліковані) бухгалтерією підприємства і не стали елементом (складовою частиною) бухгалтерського обліку підприємства, а тому не могли вплинути на його показники. Експертом не обґрунтовано фактичну та правову природу матеріальної шкоди, начебто заподіяної підприємству. В зв`язку із цим, на думку захисту вказана експертиза є внутрішньо суперечливою та незрозумілою. Експерт вдався до перевірки об`єктів, що не відносяться до бухгалтерського обліку підприємства та штучно, з подачі органу досудового слідства включені до експертизи. Незрозуміло, як було оцінено висновок почеркознавчої експертизи експертом з питань економічної експертизи і чи мав право на оцінку доказів (доказу) експерт. За таких обставин сторона захисту вважає за необхідне здійснити допит судового експерта ОСОБА_6 для роз`яснення її висновку, поставивши їй визначені запитання, від відповідей на які залежить обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри.

Розгляд скарги відкладався за клопотанням слідчого та у зв`язку із нез`явленням скаржника в судове засідання.

Скаржник в судовому засіданні скаргу підтримав та просив її задовольнити з наведених у ній підстав, уточнив, що у вимогах скарги є технічна описка, він просить постанову слідчого скасувати та зобов`язати того допитати експерта ОСОБА_6 для роз`яснення її висновку, оскільки факт існування шкоди та вплив акту на шкоду експертом не досліджувався.

Підозрюваний підтримав скаргу свого захисника, його позицію та доводи, пояснив, що експерт досліджував збитки згідно довідки фінінспектора, а не бухобліку підприємства.

Слідчий в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечував, посилаючись на те, що у вказаному вище кримінальному провадженні для проведення експертизи експерту було надано матеріали кримінального провадження, на які вона послалась у висновку, висновок виконувався експертом ОСОБА_6 , у постанові слідчого її прізвище як ОСОБА_7 зазначено помилково, ймовірно з клопотання скаржника, на всі питання, які цікавили слідство, експертом було надано висновки. Не вбачає за можливе допитувати експерта як свідка в присутності сторонни захисту, не вбачає необхідності у роз`ясненні висновку експерта.

Заслухавши скаржника, підозрюваного, слідчого, дослідивши матеріали у провадженні за скаргою, приходжу до наступного висновку з такого.

У провадженні ЧВП ГУ НП в Чернігівській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0008920 від 12.11.2015р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.1 ст.366, ч.1 ст.209 КК України, що слідує з копії оскаржуваної постанови слідчого, яка докладена до скарги.

21 листопада 2016 року захисником було подане слідчому у вказаному вище кримінальному провадженні клопотання про допит в порядку ст.95, 223 ч.6 КПК України для роз`ясненя її висновку, судового експерта ОСОБА_6 , із зазначенням питань, на які необхідно отримати відповіді. Оскільки слідчий не розглянув дане клопотання, сторона захисту звернулася із скаргою до слідчого судді, який ухвалою від 05.12.2016р. задовольнив скаргу та зобов`язав старшого слідчого ЧВП ГУ НП в Чернігівській області розглягнути клопотання ОСОБА_3 № 3 від 21.11.2016р. у вказаному вище кримінальному провадженні в порядку, передбаченому ст.220 КПК України.

Постановою від 05.12.2016р. старший слідчий ЧВП ГУ НП в Чернігівській області ОСОБА_5 відмовив у задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 , пославшись на те, що, відповідно до висновку судового експерта ОСОБА_6 , остання в описовій частині зазначає, які саме документи та на підставі чого було здійснено висновок і таким чином зрозуміло досудовому слідству, яким чином було допущено порушення. Крім того, дані питання можна буде з`ясувати під час розгляду справи в суді по суті, в разі виникнення такої необхідності. Слідчий послався також на те, що у досудового слідства мається достатньо доказів, у зв`язку із чим 21.11.2016р. було здійснено відкриття матеріалів іншій стороні та зібрані під час досудового розслідування докази є достатніми для складання обвинувального акту.

Відповідно до ч.1 ст.95 КПК України, показання - це відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження. Підозрюваний, обвинувачений, потерпілий мають право давати показання під час досудового розслідування та судового розгляду. Свідок, експерт зобов`язані давати показання слідчому, прокурору, слідчому судді та суду в установленому цим Кодексом порядку. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Особа дає показання лише щодо фактів, які вона сприймала особисто, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Висновок або думка особи, яка дає показання, можуть визнаватися судом доказом, лише якщо такий висновок або думка корисні для ясного розуміння показань (їх частини) і ґрунтуються на спеціальних знаннях в розумінні статті 101 цього Кодексу. Якщо особа, яка дає показання, висловила думку або висновок, що ґрунтується на спеціальних знаннях у розумінні статті 101 цього Кодексу, а суд не визнав їх недопустимими доказами в порядку, передбаченому частиною другою статті 89 цього Кодексу, інша сторона має право допитати особу згідно з правилами допиту експерта. Сторони кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право отримувати від учасників кримінального провадження та інших осіб за їх згодою пояснення, які не є джерелом доказів.

Відповідно до ч.6 ст. 223 КПК України, на яку також посилається скаржник у скарзі на обгрунтування заявлених вимог, встановлює, що слідча (розшукова) дія, що здійснюється за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проводиться за участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника чи представника, крім випадків, коли через специфіку слідчої (розшукової) дії це неможливо або така особа письмово відмовилася від участі в ній.

В той же час, відповідно до ч.ч.1, 2 ст.101 КПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність.

Як встановлено в судовому засіданні, експертний висновок у даному кримінальному провадженні складено експертом ОСОБА_6 , скаржник у скарзі вимагає зобов`язати вказаного вище слідчого допитати експерта саме для роз`яснення її висновку.

Відповідно до ч.7 ст.101 КПК України, висновок експерта надається в письмовій формі, але кожна сторона має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення його висновку. Виходячи із наведеної правової норми та приймаючи до уваги положення ч.4 ст.95 КПК України, з клопотанням про виклик експерта для допиту для роз`яснення чи доповнення його висновку сторона захисту має право звернутися до суду під час судового розгляду.

За наведених обставин скарга задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 306, 307 КПК України ,-

у х в а л и в:
В задоволенні скарги відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1