Справа № 442/1102/17
Провадження № 1-кс/442/545/2017
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 квітня 2017 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дрогобичі у кримінальному проваджені № 0000173 від 04.02.2017 клопотання старшого слідчого Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дрогобича Львівської області, громадянина України, не одруженого, не працюючого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий: 19.02.2008 Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області за ч. 3 ст. 185, 104 КК України до 3-ох років позбавлення волі та на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробувальним терміном строком на 1 рік; 24.12.2012 Личаківським районним судом м. Львова за ч. 2 ст. 186 КК України до 4-ох років позбавлення волі, 05.05.2016 року Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області за ч. 2 ст. 296, ч. 2 ст. 125, 70 КК України до 4-ох років позбавлення волі, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
слідчого ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
в с т а н о в и в:
У провадженні старшого слідчого Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 перебувають матеріали кримінального провадження № 0000173 від 04.02.2017 відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, а саме в тому, що ОСОБА_5 , з метою заволодіння чужим майном, шляхом обману, маючи необхідні знання в користуванні електронно-обчислювальною технікою, володіючи інформацією про те, що номер мобільного телефону потерпілого ОСОБА_6 прив`язаний до його банківських карток та бажаючи отримати доступ до банківських карток останнього, декілька разів телефонує з номерів інших сім-карток на номер телефону потерпілого НОМЕР_1 та поповнює баланс рахунку його сім-картки, оскільки розуміє, що при відновленні сім-картки необхідна буде інформація щодо вхідних та вихідних дзвінків номера, який відновлюється, та інформація щодо дати та суми останнього поповнення рахунку. Після цього ОСОБА_5 вчиняє дії по заблоковуванню та відновленню сім-карти потерпілого ОСОБА_6 , звертаючись до представників ПрАТ „Київстар з заявкою про втрату мобільного номера НОМЕР_1 , після чого він отримує дублікат сім-карти потерпілого, за допомогою якої, здійснює 21.01.2017 безготівкове зняття коштів в банкоматі ПАТ КБ „Приват Банк, що в м. Дрогобич, пл. Ринок, 1 з рахунку ПАТ КБ „Приват Банк, який належить ОСОБА_6 , а саме з рахунку № НОМЕР_2 отримує кошти в сумі 4 176 грн., внаслідок чого спричинив потерпілому ОСОБА_6 матеріальну шкоду на вказану суму.
Крім цього, ОСОБА_5 , з метою заволодіння чужим майном, шляхом обману, маючи необхідні знання в користуванні електронно-обчислювальною технікою, володіючи інформацією про те, що номер мобільного телефону потерпілої ОСОБА_7 прив`язаний до її банківської картки та бажаючи отримати доступ до банківської картки останньої, декілька разів телефонує з номерів інших сім-карток на номер телефону потерпілої НОМЕР_3 та поповнює баланс рахунку її сім-картки, оскільки розуміє, що при відновленні сім-картки необхідна буде інформація щодо вхідних та вихідних дзвінків номера, який відновлюється, та інформація щодо дати та суми останнього поповнення рахунку. Після цього ОСОБА_5 вчиняє дії по заблоковуванню та відновленню сім-карти потерпілої ОСОБА_7 , звертаючись до представників ПрАТ „Київстар з заявкою про втрату мобільного номера НОМЕР_3 , після чого він отримує дублікат сім-карти потерпілої, за допомогою якої, здійснює 21.01.2017 безготівкове зняття коштів в банкоматі ПАТ КБ „Приват Банк, що в м. Дрогобич, пл. Ринок, 1 з рахунків „Приват Банк, які належать ОСОБА_7 , а саме з рахунку № НОМЕР_4 отримує кошти в сумі 4 004 грн., внаслідок чого спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на вказану суму.
Крім цього, ОСОБА_5 , з метою заволодіння чужим майном, шляхом обману, маючи необхідні знання в користуванні електронно-обчислювальною технікою, володіючи інформацією про те, що номер мобільного телефону потерпілої ОСОБА_8 прив`язаний до її банківських карток, та бажаючи отримати доступ до банківських карток останньої, декілька разів телефонує з номерів інших сім-карток на номер телефону потерпілої НОМЕР_5 та поповнює баланс рахунку її сім-картки, оскільки розуміє, що при відновленні сім-картки необхідна буде інформація щодо вхідних та вихідних дзвінків номера, який відновлюється, та інформація щодо дати та суми останнього поповнення рахунку. Після цього ОСОБА_5 вчиняє дії по заблоковуванню та відновленню сім-карти потерпілої ОСОБА_8 , звертаючись до представників ПрАТ „Київстар з заявкою про втрату мобільного номера НОМЕР_5 , після чого він отримує дублікат сім-карти потерпілої, за допомогою якої, здійснює 26.01.2017 року безготівкове зняття коштів в банкоматі ПАТ КБ „Приват Банку, що в м. Дрогобич, по вул. Мазепи, 7 з рахунків ПАТ КБ „Приват Банк, які належать ОСОБА_8 , а саме з рахунку № НОМЕР_6 отримує кошти в сумі 3 606 грн та з рахунку № НОМЕР_7 отримує кошти в сумі 402 грн, внаслідок чого спричинив потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 4 008 грн.
Крім цього, ОСОБА_5 , з метою заволодіння чужим майном, шляхом обману, маючи необхідні знання в користуванні електронно-обчислювальною технікою, володіючи інформацією про те, що номер мобільного телефону потерпілої ОСОБА_9 прив`язаний до її банківських карток, та бажаючи отримати доступ до банківських карток останньої, декілька разів телефонує з номерів інших сім-карток на номер телефону потерпілої НОМЕР_8 та поповнює баланс рахунку її сім-картки, оскільки розуміє, що при відновленні сім-картки необхідна буде інформація щодо вхідних та вихідних дзвінків номера, який відновлюється, та інформація щодо дати та суми останнього поповнення рахунку. Після цього ОСОБА_5 вчиняє дії по заблоковуванню та відновленню сім-карти потерпілої ОСОБА_9 , звертаючись до представників ПрАТ „Київстар з заявкою про втрату мобільного номера НОМЕР_8 , після чого він отримує дублікат сім-карти потерпілої, за допомогою якої, здійснює 06.02.2017 переказ коштів в сумі 556,76 грн з рахунку № НОМЕР_9 який належать ОСОБА_9 на рахунок № НОМЕР_10 , який належить ОСОБА_10 та з нього знімає вказані кошти в банкоматі ПАТ АКБ „Львів, що в м. Дрогобич, вул. Л. Українки, 14, внаслідок чого спричинив потерпілій ОСОБА_9 матеріальну шкоду на загальну суму 556,76 грн.
Таким чином, ОСОБА_5 , своїми умисними і протиправними діями, що виразились у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), вчиненому повторно, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
Підозрюваний ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст.190 КК України, своєї вини не визнав та заперечив своє відношення до вчинення вказаних злочинів.
Крім того, як вбачається з доданих до клопотання матеріалів ОСОБА_5 20.04.2017 о 15 годині 00 хвилин оголошено підозру у скоєнні даного кримінального правопорушення.
Посилаючись на обґрунтованість підозри та наявність у кримінальному провадженні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий просить у клопотанні застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор та слідчий просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Підозрюваний просив у задоволенні клопотання відмовити.
Вислухавши сторони кримінального провадження слідчий суддя встановив наступне.
20.04.2017 ОСОБА_5 о 15 годині 00 хвилин була оголошена підозра у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, тобто у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), вчиненому повторно, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, яке відповідно до ст. 12 КК України належить до категорії тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до восьми років.
При цьому з наданих слідчим та прокурором матеріалів слідчий суддя вбачає як обґрунтованість підозри, так і наявність ризиків у кримінальному провадженні. ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років.
Щодо наявності передбачених ст. 177 КПК України ризиків щодо підозрюваного слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.
Слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду клопотання наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , та суворість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, що оцінені в тому числі в сукупності з даними про особу підозрюваного, про що викладено вище; можливість перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, зокрема та не виключно шляхом погодження показань; незаконно впливати на потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні.
З урахуванням вимог статей 177, 178, 183 КПК України, враховуючи обґрунтованість повідомленої підозри, тяжкість ймовірного покарання за інкриміновані діяння, конкретні обставини кримінального правопорушення, встановлені ризики, що оцінені в сукупності із наданими даними про особу підозрюваного, вважаю, що належний контроль за поведінкою підозрюваного та дієве запобігання встановленим в провадженні ризикам неможливе шляхом застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, в тому числі і застави у мінімальному розмірі, а відтак існуючими правовими підставами для задоволення клопотання.
Саме тому слідчий суддя зробив висновок про те, що вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, неможливість забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.
При застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на виконання ч. 3 ст. 190 КПК України слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи конкретні обставини та тяжкість правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 , корисливий мотив його вчинення, дані про особу і майновий стан підозрюваного, а також дані, що містяться в долучених до матеріалів клопотання протоколах за результатами проведення слідчих дій, які дають на даній стадії кримінального провадження наявність достатніх підстав для висновку про обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_5 , приходжу до висновку, що розмір застави має бути встановлений у визначеній законом межі в розмірі 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 40 000 грн, оскільки на переконання слідчого судді внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Крім того, слідчий суддя, вважає необхідним у разі звільнення з-під варти внаслідок внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
Клопотання старшого слідчого Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дрогобича Львівської області, громадянина України, не одруженого, не працюючого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий: 19.02.2008 Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області за ч. 3 ст. 185, 104 КК України до 3-ох років позбавлення волі та на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробувальним терміном строком на 1 рік, 24.12.2012 Личаківським районним судом м. Львова за ч.2 ст. 186 КК України до 4-ох років позбавлення волі, 05.05.2016 року Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області за ч. 2 ст. 296, ч. 2 ст. 125, 70 КК України до 4-ох років позбавлення волі, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Строк тримання під вартою обраховувати з часу постановлення ухвали та в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні - до 17 червня 2017 року включно.
Визначити підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави у розмірі 25 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 40 000 (сорок тисяч) грн.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести заставу у визначеному розмірі на відповідний рахунок суду та надати документ, що це підтверджує, слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі звільнення його з-під варти внаслідок внесення застави наступні обов`язки:
- прибувати до слідчих, прокурорів, слідчого судді, суду у вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою;
- не відлучатися з м. Дрогобича Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
- утримуватись від спілкування з потерпілими, підозрюваними, свідками в даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (у разі їх наявності);
- носити електронний засіб контролю.
Підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки.
Визначити термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного, та строк дії ухвали слідчого судді, в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні - до 17 червня 2017 року.
Попередити ОСОБА_5 чи іншу особу, яка виявить бажання стати заставодавцем про те, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала про застосування запобіжного заходу взяття під варту оголошена підозрюваному ОСОБА_5 .
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1