Провадження № 1-кс/760/6846/17
У Х В АЛ А
Старший детектив Національного бюро Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного Підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на об`єкти нерухомості, які на праві власності зареєстровані за ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 (ІПН НОМЕР_1 ), а саме:
АДРЕСА_6 , гараж № НОМЕР_2 ;
Детектив посилається на те, що з метою виконання завдань кримінального провадження, об`єкти нерухомого майна підлягають арешту з метою забезпечення можливого судового рішення в частині конфіскації майна, передбаченого санкцією ч. 1 ст. 368-2 КК України, а також спеціальної конфіскації відповідно до ст.ст. 96-1, 96-2 КК України.
У судовому засіданні детектив підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав викладених в клопотанні.
Слідчий суддя розглянув вказане клопотання у відсутність власників майна.
Заслухавши пояснення детектива та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про повернення клопотання прокуророві для усунення недоліків відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України, виходячи з такого.
З матеріалів клопотання вбачається, що метою накладення арешту є забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Частиною 4 статті 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.
Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 64-2 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Також в клопотанні не зазначено, що майно третьої особи, набуто безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і третя особа знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.
Отже, зазначене клопотання подане не уповноваженою особою, у зв`язку з чим підлягає поверненню.
За таких обставин, клопотання детектива про арешт майна у кримінальному провадженні підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст. 170-172, 309 КПК України,
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1