Справа №766/2652/17
н/п 1-кс/766/2686/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31.05.2017 року Слідчий суддя Херсонського міського суду ОСОБА_1 ,
за участі секретаря: ОСОБА_2 ,
слідчого: ОСОБА_3 ,
представника заявника адвоката ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_5 про скасування ухвали про накладення грошового стягнення, -
встановив:
ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просив: прийняти рішення про скасування ухвали щодо накладення на нього - ОСОБА_5 , грошового стягнення у розмірі 772 гривень, у зв`язку із неявкою у якості свідка до слідчого Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0000166 від 23.09.2016 від 28.02.2017 по справі № 766/2652/17, н/н 1 -кс/766/2380/17.

В обґрунтування клопотання посилався на те, що 28.02.2017 слідчим суддею Херсонського міського суду Херсонської області ( ОСОБА_6 ) по справі № 766/2652/17, н/п 1-кс/766/2380/17 винесено ухвалу щодо накладення на нього грошового стягнення у зв`язку із неявкою у якості свідка до слідчого Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0000166 від 23.09.2016.

Проте, після отримання повістки слідчого, він йому зателефонував та пояснив, що не має змоги прибути у визначену дату, у зв`язку із тим, що мешкає в місті Нова Каховка.

Крім того, він написав заяву щодо відмови від дачі свідчень на підставі ст. 63 КУ, вказану заяву направив поштою та двічі по мобільному телефону за допомогою «Вайбера».

Слідчому він «Вайбером» направив копію ордеру щодо участі адвоката ОСОБА_4 під час проведення слідчих дій за його участю, запропонував погодити дату та час проведення слідчих дій. Слідчий сказав, що не збирається нічого погоджувати та поклав слухавку.

З метою дати свідчення по вказаному провадженню, декілька разів разом з адвокатом зверталися до слідчого Одайника, але останній постійно змінював дату та час проведення слідчих дій. У зв`язку із чим, ним були внесені записи у журналі відвідування обласної прокуратури.

У черговий раз він разом з адвокатом знайшли слідчого Одайника та дали свідчення по вказаному провадженню, це підтверджується записом у журналі відвідувачів прокуратури та його протокол допиту знаходиться в матеріалах провадження.

Вказану ухвалу суду слідчим було направлено за місцем його роботи після проведення слідчих дій за його участю, тобто він її використав фактично після його явки, що він вважаю противоправним.

Крім того, слідчий не мав права подавати вказане клопотання тому, що він неодноразово звертався до нього з метою дачі свідчень, слідчому він пояснив, що у визначений час він не мав змоги прибути до нього, у зв`язку із тим, що перебував на своєму робочому місці у м. Нова Каховка та займався реєстрацією відомостей до ЄРДР, крім того він слідчому пояснював, що для проведення слідчих дій необхідна участь його захисника у разі його відсутності будуть порушені його права на захист, але вказані факти слідчий не врахував.

В судовому засіданні представник заявник подане клопотання підтримав, просив його задовольнити. Пояснив, що ОСОБА_5 викликався слідчим ОСОБА_3 для допиту в якості свідка на 27.02.2017 року о 10.00 год., однак не з`явився до слідчого, попередньо (23.02.2017 року) надіславши йому заяву в якій відмовився від дачі свідчень на підставі ст. 63 Конституції України.
Слідчий в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_5 , пояснивши, що останній дійсно 23.02.2017 року надіслав йому заяву в якій відмовився від дачі свідчень на підставі ст. 63 Конституції України, однак він не вважає таку заяву поважною причиною для неявки на виклик.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, вважає, що воно не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до ст. 144 КПК України грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків.

Грошове стягнення накладається: під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням слідчого, прокурора чи за власною ініціативою, а під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою.

Відповідно до ст. 147 КПК України особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається слідчому судді, суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.
Слідчий суддя, суд, визнавши доводи особи обґрунтованими, може самостійно скасувати ухвалу про накладення грошового стягнення, а в іншому випадку - призначає судове засідання для розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення. Особа, яка подала клопотання, а також слідчий, прокурор, за клопотанням якого було накладено грошове стягнення, повідомляються про місце та час розгляду клопотання, проте їх неприбуття не перешкоджає такому розгляду.

Слідчий суддя, суд скасовує ухвалу про накладення на особу грошового стягнення за результатами його розгляду в судовому засіданні, якщо буде встановлено, що стягнення накладено безпідставно, а в іншому випадку - відмовляє у задоволенні клопотання.

Ухвала слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КПК України якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі: від 0,25 до 0,5 розміру мінімальної заробітної плати - у випадку неприбуття на виклик слідчого, прокурора.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 66 КПК України свідок має право відмовитися давати показання щодо себе, близьких родичів та членів своєї сім`ї, що можуть стати підставою для підозри, обвинувачення у вчиненні ним, близькими родичами чи членами його сім`ї кримінального правопорушення, а також показання щодо відомостей, які згідно з положеннями статті 65 цього Кодексу не підлягають розголошенню.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 66 КПК України свідок зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду.

Таким чином законом передбачено прямий обов`язок свідка прибути на виклик слідчого, а у разі неможливості явки свідок зобов`язаний повідомити про причини свого неприбуття.

Накладення грошового стягнення за невиконання своїй процесуальних обов`язків законом передбачено у двох випадках: 1) не явка без поважних причин; 2) не повідомлення про причини свого неприбуття.

Як вбачається з досліджених судом доказів ОСОБА_5 у встановленому законом викликався слідчим ОСОБА_3 для допиту в якості свідка на 27.02.2017 року о 10.00 год. На вказаний виклик 23.02.2017 року останній надіслав слідчому заяву в якій відмовився від дачі показів в якості свідка на підставі ст. 63 Конституції України та висловив свою думку щодо недопустимості його показів як доказу за кримінальним провадженням.
Разом з тим, надіслання такої заяви, на погляд слідчого судді, не можна вважати як поважною причиною для неприбуття на виклик слідчого, крім того в ній не містяться посилання на причини неприбуття, а лише висловлені власна думка свідка щодо належності та допустимості його показів як подальшого доказу за кримінальним провадженням. Відмову свідка давати покази на підставі ст. 63 Конституції України, слідчий суддя також не може приймати як належну, оскільки свідку слідчим не ставилися питання у зв`язку з чим він не міг знати, що його показання стосуються чи можуть стосуватися його, його близьких родичів та членів сім`ї, можуть стати підставою для підозри, обвинувачення у вчиненні ним, близькими родичами чи членами його сім`ї кримінального правопорушення, а також показання щодо відомостей, які згідно з положеннями статті 65 КПК України не підлягають розголошенню.
На підставі викладеного слідчий суддя приходить до висновку, що грошове стягнення на ОСОБА_5 було накладено обґрунтовано і підстав для його скасування немає.
Керуючись ст. ст. 66, 139 144, 147 КПК України, суд -
ухвалив:
В задоволенні клопотання ОСОБА_5 про скасування ухвали про накладення грошового стягнення відмовити за необґрунтованістю.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддяОСОБА_1