У Х В А Л А
судового засідання
17.05.2017 року м. Львів
Слідчий суддя Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
процесуального керівника у кримінальному провадженні - прокурора відділу нагляду за дотриманням законів органами фіскальної служби прокуратури Львівської області ОСОБА_3
Заявника клопотання - аддвоката ОСОБА_4
В С Т А Н О В И В:
Ухвалою слідчого судді Франківського районного суду м. Львова від 21 квітня 2017 року за результатами розгляду клопотання органу досудового розслідування накледено арешт на вказане вище майно. Підстави такого рішення викладені в ухвалі.
28 квітня 2017 року адвокат ОСОБА_4 , яка діє в інтересах громадянки ОСОБА_7 звернулась до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна.
Згідно змісту поданого клопотання, адвокат вважає, що дана ухвала постановлена із порушенням норм процесуального та матеріального права, оскільки горілчані вироби у картонних коробках належать особисто ОСОБА_7 та були придбані нею для весілля, що заплановане на літо 2017 року, а крім того, працівниками поліції не було перевірено документи набуття права власності ТзОВ "Ага - плюс " на приміщення по вул. Перфецького, 6 у м. Львові, директором якого є ОСОБА_8 .
Просить суд звернути увагу, що ТзОВ "Ага - плюс" не є власником зазначеного приміщення, та перебуває на стадії банкрутства. Відтак, відсутні, будь - які,судові рішення про ліквідацію даного підприємства, набуття права власності на приміщення по вул. Перфецького, 6 у м. Львові, право оренди на користування земельною ділянкою та інші підстави щодо здійснення господарської діяльності саме ТзОВ "Ага - Плюс".
Вважає, що накладаючи арешт на майно, слідчим суддею не звернуто увагу на відсутність доказів, що вилучений товар підлягав продажу,а також, що він є речовим доказом, хоч ОСОБА_7 не пред"явлено підозри.
Із покликанням на ч.6 ст. 173 КПК України, адвокат вважає, що ухвала суду постановлена із порушенням процесуальних строків, так як із клопотанням слідчий звернувся 31.03.2017 року, а відтак майно, вилучене у ОСОБА_7 мало бути поверненим їй.
Просить арешт скасувати.
В судовому засіданні адвокат клопотання підтримала, пояснення надала аналогічні викладеним у клопотанні та додатково пояснила, що ОСОБА_9 , інтереси якої вона представляє не є підозрюваною у кримінальному провадженні, а органами досудового розслідування не представлено жодного доказу того, що вилучений товар придбавався та планувався її довірителькою для продажу. Навпаки, ОСОБА_9 неодноразово повідомляла слідчому, що вилучений товар придбала для себе на весілля. Відтак, стверджує адвокат, вилучене майно є власністю ОСОБА_9 і таке має бути повернуто останній.
Прокурор , що здійснює процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні, в судовому засіданні проти зняття арешту заперечив, надавши суду висновок еспертизи № 1974 від 24 квітня 2017 року, згідно якого, рідини в досліджуваних обєктах є водно спиртовими сумішами із вмістом етилового спирту 35,7 39,1 % обємних і є імітацією алкогольних напоїв горілок. Водно - спиртові суміші по фізико хімічним показниках не відповідають вимогам ДТСУ 4256:2003 «Горілки і горілки особливі Технічні умови».
При цьому прокурор просить суд звернути увагу, що вказаний товар підлягає вилученню з обігу, як такий, що не відповідає відповідним стандартам.
Щодо наявності доказів для обгрунтованоїї підозри про те, що вилучений товар був придбаний з метою реалізації чи реалізовувався будь ким, прокурором не представлено, хоч кримінальне провадження і було зареєстроване із кваліфікуючими ознаками, передбаченими ч. 1 ст. 204 КК України.
Розглянувши клопотання, заслухавши доводи учасників процесу та дослідивши матеріали судових проваджень № 1-кс/465/628/17 та 1-кс/465/461/17, прниходжу до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню.
Так, згідно ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
З урахуванням наведеного, вважаю, що адвокатом доведено той факт, що на час накладення арешту на вказане майно у даному кримінальному провадженні хоч і були формальні підстави вважати, що вилучений безакцизний товар був предметом реалізації чи планувався до реалізації, однак станом на час розгляду клопотання про зняття арешту, підстави для такого є необгрунтовані з підстав відсутності обгрунтованої підозри, в розумінні ст. 194 КПК України, щодо наявності кваліфікуючих ознак, передбачених ч. 1 ст. 204 КК України.
За даних обставин, та відсутності доказів для кваліфікації за ч. 1 ст. 204 КК України, вилучений товар не може бути речовим доказом в розумінні ст. 98 КПК України.
З огляду на викладене, з метою забезпечення та захисту конституційних та процесуальних прав ОСОБА_9 щодо вільного володіння та розпоряджання власністю, передбачених ст. 13, ст. 41 Конституції України, ст. 28 КПК України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і оснвоположних свобод, щодо розгляду справи упродовж розумного строку та захисту права власності, вважаю за доцільне клопотання задоволити частково та скасувати арешт.
Таке рішення, крім вказаних вище процесуальних норм, мотивую тим, що усі зазначені вище та проаналізовані положення чинного законодавства кореспондуються з нормами статей 13, 41 Конституції України і ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, якими закріплені основні принципи здійснення права власності та його обмеження:
по-перше, встановлено право безперешкодно і в повному обсязі здійснювати правомочності власника щодо свого майна,
по-друге, визначено межі допустимого розумного втручання держави у здійснення правомочностей власника. Причому таке втручання повинно бути законним і має здійснюватися з дотриманням принципу справедливого балансу між публічними і приватними інтересами.
Що стосується клопотання в частині повернення вказаного майна то таке не може розглядатися судом в порядку, передбаченому ст.. 174 176 КПК України, а відтак задоволенню не підлягає, з підстав відсутності будь яких доводів, що заявник чи його довіритель зверталися до органів досудового розслідування і їм відмовлено у його поверненні. Порядок повернення тимчасово вилученого майна, передбачений ст. 171, ст.. 175 КК України, а порядок оскарження дій процесуальних осіб регулюється ст.. 303 307 вказаного процесуального закону.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.174 175 КПК України,-

у х в а л и в:
Ухвала набирає законної сили з часу її проголошення і окремому оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_10