У Х В А Л А
Іменем України
21 червня 2017 року
слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000039 від 22 березня 2017 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.2 ст.205 та ч.3 ст.212 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва 21.06.2017 року надійшло вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні другого відділу кримінальних розслідувань СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0000039 від 22 березня 2017 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.2 ст.205 та ч.3 ст.212 КК України.

1. Короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання:

У ході досудового розслідування кримінального провадження №0000039 встановлено, що в травні 2017 року, ОСОБА_4 , діючи як пособник невстановленим особам, з метою прикриття незаконної діяльності зареєстрував (перереєстрував) ряд суб`єктів господарської діяльності, у тому числі й ТОВ «Козак Інвест Групп» ().

Після державної реєстрації зазначеного суб`єкта підприємницької діяльності у відповідних державних органах влади, невстановлені слідством особи усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх протиправних дій, використовують реєстраційні, статутні документи, печатки та банківські рахунки ТОВ «Козак Інвест Групп» з метою прикриття незаконної діяльності. При цьому, ТОВ «Козак Інвест Групп» до ДПІ за місцем перебування на податковому обліку, податкову звітність не подавало. ТОВ «Козак Інвест Групп» ОСОБА_4 , показала, що у травні 2017 року, перебуваючи у м. Києві, підписала документи для державної реєстрації ТОВ «Козак Інвест Групп» за грошову винагороду без мети здійснення підприємницької діяльності на прохання незнайомої йому особи. Жодних фінансово-господарських документів по взаємовідносинах ТОВ «Козак Інвест Групп» з іншими СГД не підписував та нікого на це не уповноважував, не має жодного відношення до фінансово-господарської діяльності даного підприємства. Розрахунки з нею, як єдиною службовою особою ТОВ «Козак Інвест Групп» ніхто не проводив.

Також, ОСОБА_4 показала, що частку статутного фонду ТОВ «Козак Інвест Групп» не купувала, грошові кошти, майно чи цінні папери в статутний фонд не вносила. Де на даний час можуть знаходитись статутні документи та печатка зазначеного підприємства їй не відомо.

Враховуючи те, що документи та печатка ТОВ «Козак Інвест Групп» можуть бути використані невстановленими особами для здійснення злочинної діяльності ОСОБА_4 не заперечує проти розкриття банківської таємниці та з`ясування джерел походження грошових коштів на банківських рахунках ТОВ «Козак Інвест Групп».

ТОВ «Козак Інвест Групп» () зареєстровано 23.04.2013 Миколаївською міською радою за № 0004143, перебуває на податковому обліку в ДПІ у Центральному районі м.Миколаєва ГУ ДФС у Миколаївській області. ТОВ «Козак Інвест Групп» зареєстровано платником ПДВ з 01.02.2017, свідоцтво платника ПДВ №200321430.

Розрахункові рахунки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 ТОВ «Козак Інвест Групп» () відкриті в банківській установі ПАТ «СБЕРБАНК» (МФО 320627) за адресою: м. Київ, вул.Володимирська, буд.46 використовуються як інструмент у незаконній схемі, реально діючі підприємства здійснюють перерахування безготівкових коштів за нібито отримані товари (роботи, послуги) у великих розмірах. У подальшому кошти, які надійшли за нібито придбані товари (роботи, послуги) учасниками злочинної схеми обготівковуються шляхом зняття готівки учасниками злочинної схеми у різних банківських установах розташованих на території м. Києва. Після обготівкування кошти у готівковій формі повертаються службовим особам, підприємств, які здійснили таке перерахування, окрім вираховування певного відсотку за надані послуги.

У результаті чого, кошти, які перераховуються на рахунки задіяних у незаконній схемі підприємств та, в подальшому, обготівковуються, є предметом кримінального правопорушення та одержані внаслідок вчинення суспільно небезпечного діяння.

Таким чином учасники вищевказаної незаконної схеми за допомогою підконтрольних суб`єктів господарювання здійснюють протиправну діяльність, направлену на надання послуг з мінімізації податкових зобов`язань підприємствам реального сектору економіки, а саме: надання неправомірної вигоди підприємствам щодо незаконного формування податкового кредиту з ПДВ, завищення валових витрат, обготівкування грошових коштів шляхом документального оформлення фінансово-господарських операцій з реалізації товарів (робіт, послуг). А підприємства реального сектору економіки, використовуючи вищезазначену схему, свідомо уникають від обов`язку сплати податків, що в свою чергу призводить до дефіциту бюджету та порушують статтю 67 Конституції України, відповідно до якої, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Враховуючи, що грошові кошти, незаконно перераховуються на рахунки ТОВ «Козак Інвест Групп», яке створено невстановленими особами з метою прикриття незаконної діяльності, використовуючи документи до яких внесено завідомо неправдиві відомості, органи досудового слідства мають право та зобов`язані накласти арешт на майно вищевказаної юридичної особи з метою подальшого відшкодування завданої шкоди, по-друге, припинення продовжування злочинної діяльності, з метою здобуття доказів у провадженні та визнання арештованих коштів речовими доказами.

На дані банківські рахунки надходять грошові кошти набуті кримінально-протиправним шляхом. Зазначені кошти, що знаходяться на рахунках фактично використовуються на власний розсуд невстановленими особами і є джерелом погашення збитків завданих державі, внаслідок скоєння злочинів, що розслідуються по даному кримінальному провадженню.

Так, невстановлені особи, використовуючи підписані ОСОБА_4 статутні та реєстраційні документи ТОВ «Козак Інвест Групп», відкрили в банківській установі рахунки та використовують наявні на них грошові кошти, які в подальшому стають предметом кримінальних правопорушень, в тому числі під час ухилення від сплати податків підприємствами замовниками послуг мінімізації. Тобто, грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Козак Інвест Групп» одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а саме: підроблення документів, які подаються для проведення державної реєстрації юридичної особи.

Враховуючи викладене, а також те, що згідно положень ст.59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» від 07.12.2000 року зупинення видаткових операцій за рахунками юридичних осіб здійснюється лише в разі накладення арешту; арешт на кошти юридичних осіб здійснюється за рішенням суду в порядку встановленому законом.

Речовий доказ зберігається в сторони кримінального провадження. Питання про долю речових доказів вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. При цьому гроші, цінності та інше майно, набуте в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них передаються в дохід держави.

Необхідність накладення арешту на банківські рахунки ТОВ «Козак Інвест Групп» зумовлюється тим, що не застосування цього заходу зумовить труднощі та перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні №0000039.

Крім того, дані кошти одержані злочинним шляхом внаслідок вчинення кримінального правопорушення, є доходами від них та є джерелом погашення збитків завданих державі, внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи, що грошові кошти, які зараховуються на розрахункові рахунки зазначених підприємств з ознаками фіктивності, можуть перераховуватись на розрахункові рахунки інших юридичних осіб, що призведе до їх втрати і унеможливить встановлення причетних до злочину осіб, орган досудового розслідування, з метою відшкодування збитків, спричинених в результаті злочинних дій вищевказаних осіб вбачає підстави для арешту видаткової частини рахунку за виключенням податкових платежів до бюджетів усіх рівнів та вважає за необхідне звернутись до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про арешт банківських рахунків ТОВ «Козак Інвест Групп» № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 , відкритих в ПАТ «СБЕРБАНК» (МФО 320627) за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, буд.46.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити в повному обсязі.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вислухавши пояснення прокурора, вважаю, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Козак Інвест Групп» () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 , відкритому в ПАТ «СБЕРБАНК» (МФО 320627) за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, буд. 46.

Заборонити розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 клієнта, відкритому в ПАТ «СБЕРБАНК» (МФО 320627) ТОВ «Козак Інвест Групп» () за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету.

Зупинити видаткові операції з грошовими коштами, що надходять на адресу ТОВ «Козак Інвест Групп» () на банківських рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 , відкритих в ПАТ «СБЕРБАНК» (МФО 320627) за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, буд.46 та зупинити видаткові операції з коштами, які надійшли на адресу ТОВ «Козак Інвест Групп» () та вже знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 , за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів.

Зобов`язати службових осіб ПАТ «СБЕРБАНК» (МФО 320627) негайно після оголошення ухвали слідчого судді надати старшому слідчому з ОВС СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві майору податкової міліції ОСОБА_5 або іншим слідчим, які входять до складу слідчої групи або ж за його дорученням старшому оперуповноваженому з ОВС ОУ ГУ ДФС у м. Києві майору податкової міліції ОСОБА_6 довідку про виконання зазначеної ухвали та залишок коштів на рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 при накладенні арешту на кошти ТОВ «Козак Інвест Групп» () та, в подальшому, надавати дану інформацію про залишок коштів на зазначених рахунках за запитом СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м.Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1