АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 11-сс/774/402/17 Справа № 204/1831/17 Слідчий суддя - ОСОБА_1 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія: ст. КПК України
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2017 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

слідчого ОСОБА_8 ,

підозрюваного ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 28 березня 2017 року щодо

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою : АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України,

ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 28 березня 2017 року було задоволено клопотання старшого слідчого СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 та застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, до 26 травня 2017 року.

Слідчий суддя в обґрунтування свого рішення зазначив, що прокурор довів існування наступних ризиків, а саме переховування від органів досудового розслідування та (або) суду, знищення, приховування або спотворення тих речових доказів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та можливість вчинення іншого кримінального правопорушення. Вирішуючи питання про можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу суд врахував тяжкість вчиненого злочину, наявність обгрунтованої підозри, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винним, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, а також ризики, наведені стороною обвинувачення.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 просить ухвалу суду першої інстанції скасувати, постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого щодо застосування запобіжного заходу ОСОБА_9 .

В обґрунтування вимог скарги вказує на те, що суд належним чином не врахував відсутність підстав та ризиків, передбачених КПК України, а ті, що зазначені в клопотанні, є безпідставними, дані про особу підозрюваного, а також те, що прокурором не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Також апелянт вказує на те, що дана ухвала підлягає скасуванню через істотне порушення вимог кримінального процесуального законодавства, а саме порушення права підозрюваного на захист, оскільки слідчим суддею запобіжний захід ОСОБА_9 обирався за відсутності захисника, хоча останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України і участь захисника під час судового розгляду в даному випадку є обов`язковою.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, захисника ОСОБА_7 та підозрюваного ОСОБА_9 , які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити, доводи прокурора, який вважав за необхідне залишити ухвалу слідчого судді без змін, а скаргу без задоволення, пояснення слідчого, перевіривши представлені матеріали та обговоривши доводи скарги, колегія суддів приходить до висновку, що вимоги апеляційної скарги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Приймаючи рішення про задоволення клопотання слідчого та обрання підозрюваному ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя дійшов висновку про законність та обґрунтованість цього клопотання.

З таким висновком колегія суддів апеляційної інстанції погоджується, оскільки він в повній мірі відповідає фактичним обставинам кримінального провадження і вимогам кримінального процесуального закону.

Так, при розгляді клопотання слідчого слідчий суддя зобов`язаний перевірити відповідність цього клопотання вимогам ч.1 ст. 184 КПК України, яка передбачає, що клопотання про застосування запобіжного заходу повинно обов`язково містити обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Зазначені вимоги закону при прийнятті оскаржуваної ухвали дотримані в повному обсязі. Слідчий суддя перевірив відповідність змісту клопотання вимогам ст.184 КПК України та дійшов висновку, що зазначені у клопотанні слідчого підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обґрунтовані, вказано наявність доказів того, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, розглянув можливість застосування інших (альтеративних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Згідно п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України застосування запобіжного заходу є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1)існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;

2)потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;

3)може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про :

1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий або прокурор;

3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних засобів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Разом з тим відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, що застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жодний з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти відповідним ризикам.

Апеляційним переглядом встановлено, що 25 жовтня 2016 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002859 були внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.3 ст.187 КК України.

28 березня 2017 року ОСОБА_9 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч.3 ст.187 КК України.

28 березня 2017 року старший слідчий СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 звернувся до суду першої інстанції з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя, перевіряючи законність та обґрунтованість клопотання слідчого про застосування щодо ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відповідності до вимог ст.ст.193,194 КПК України, вислухав учасників судового провадження, належним чином дослідив фактичні обставини, вказані у клопотанні слідчого, та надані матеріали кримінального провадження.

Як встановлено журналом судового засідання, судовий розгляд проведено в повному обсязі, а також по справі були досліджені всі необхідні дані та надані докази, по яким судом зроблений правовий висновок, на підставі якого було обгрунтовано прийнято ухвалу, у зв`язку з чим доводи апелянта про відсутність ризиків, зазначених у клопотанні слідчого та неконкретності підозри колегія суддів вважає безпідставними.

Зважаючи на викладені обставини, наявність обгрунтованих підстав вважати причетним ОСОБА_9 до скоєного, та обставин справи в своїй сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що у суду першої інстанції були всі підстави для прийняття оскаржуваної ухвали.

Разом з тим, колегія суддів цілком погоджується з апеляційними вимогами захисника ОСОБА_7 в частині порушення права на захист її підозрюваного під час обрання йому запобіжного заходу судом першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно статті 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті. Слідчий суддя, суд, до якого прибув або доставлений підозрюваний, обвинувачений для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу, зобов`язаний роз`яснити його право, крім іншого, мати захисника. Слідчий суддя, суд зобов`язаний вжити необхідних заходів для забезпечення захисником підозрюваного, обвинуваченого, якщо останній заявив клопотання про залучення захисника, якщо участь захисника є обов`язковою або якщо слідчий суддя, суд вирішить, що обставини кримінального провадження вимагають участі захисника.

Санкція ч.3 ст. 187 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком від семи до дванадцяти років та згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких злочинів.

Відповідно до ст. 52 КПК України участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів.

Як вбачається з приписів ст. 412 КПК України судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо судове провадження здійснено за відсутності захисника, якщо його участь є обов`язковою.

Таким чином, з огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для скасування ухвали слідчого судді з підстав істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, а саме здійснення судового розгляду за відсутності захисника при його обов`язковій участі, та постановленням нової ухвали, якою слід задовольнити клопотання слідчого та обрати підозрюваному ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за викладених вище обставин.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 182, 183, 193, 194, 405, 407, 412, 419, 422 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 28 березня 2017 року скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 26 травня 2017 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді :

_____________ _______________ _____________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4