Справа № 640/9065/16-к
н/п 1-кс/640/5082/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
встановив:
Старший слідчий 3-го відділення слідчого відділу УСБУ в Харківській області капітан ОСОБА_2 21.06.2016 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, прокурором відділу 04/4 прокуратури Харківської області молодшим радником юстиції ОСОБА_3 , про надання дозволу на примусове відбирання біологічних зразків, а саме: зразків букального епітелію у підозрюваного ОСОБА_4 оголи, ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Баку Азербайджан, громадянина Азербайджану, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , який тримається в СІЗО № 27 УДПтС України в Харківській області.
На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, зокрема, що 11.04.2016 за місцем мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_2 , в ході обшуку на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 28.03.2016р., виявлено та вилучено, окрім іншого, згідно висновку комплексної судової вибухотехнічної експертизи, експертизи дослідження вибухових речовин, продуктів вибуху та пострілу, проведеної ХНДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса за № 4214/4215 від 04.05.2016р., два об`єкти бризантної пластичної вибухової речовини на основі гексогену, масою 226г та 290,80г, а також електродетонатор «ЭДП» (засіб підриву), призначений для електричного способу ініціювання зарядів вибухових речовин і мін, виготовлений промисловим способом, який містить вибухову речовину загальною масою 1,32г (ініціюючу вибухову речовину ТНРС 0,1г та азид свинцю 0,2г і бризантну вибухову речовину тетрил 1,02г).
12.04.2016р. слідчим СВ УСБУ в Харківській області, за участю судового експерта Харківського НДЕКЦ МВС України, проведено огляд предметів вилучених в ході обшуку за вказаною адресою. В ході огляду вилучена полімерна упаковка, у якій знаходились два об`єкти бризантної пластичної вибухової речовини на основі гексогену, масою 226г та 290,80г, поміщені до паперового конверту жовтого кольору, який запечатаний паперовою биркою із відтиском печатки «Для пакетів» та підписаний учасниками слідчої дії та направлено до Харківського НДЕКЦ МВС України для проведення для проведення молекулярно-генетичної експертизи.
Згідно висновку експерта № 132 від 03.06.2016р., на вказаній полімерній упаковці з під двох об`єктів бризантної пластичної вибухової речовини на основі гексогену виявлені клітини з ядрами.
У зв`язку з потребою ідентифікації особи, клітини з ядрами якої виявлені на вказаній полімерній упаковці з під двох об`єктів бризантної пластичної вибухової речовини на основі гексогену, беручи до уваги те, що вказаний предмет виявлений за адресою фактичного мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у органа досудового розслідування виникла потреба відібрання у ОСОБА_4 біологічних зразків, а саме: букального епітелію, з метою подальшого призначення молекулярно?генетичної експертизи.
10.06.2016 прокуратурою Харківської області винесено постанову про отримання біологічних зразків, а саме: букального епітелію, у ОСОБА_4 , але після ознайомлення з нею він заявив, що відмовляється надавати зразки букального епітелію.
Сторона обвинувачення зазначає в клопотанні, що іншим способом встановити обставини, які мають суттєве значення для досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні не виявляється можливим, оскільки для проведення молекулярно-генетичної експертизи необхідні зразки букального епітелію ОСОБА_4 оголи, ІНФОРМАЦІЯ_1 , які у зв`язку з відмовою останнього добровільно їх надати, можливо отримати лише примусово.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання, приходить висновку про наявність підстав для повернення клопотання для доопрацювання, виходячи з наступного.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Згідно п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться диспозитивність.
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Згідно до 3 ст. 245 КПК України, відбирання біологічних зразків у особи здійснюється за правилами, передбаченимистаттею 241 цього Кодексу. У разі відмови особи добровільно надати біологічні зразки слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, що розглядається в порядку, передбаченому статтями 160-166 цього Кодексу, має право дозволити слідчому, прокурору (або зобов`язати їх, якщо клопотання було подано стороною захисту) здійснити відбирання біологічних зразків примусово.
Відповідно до ч. 1 ст. 160 КПК України, сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором.
Як зазначено вище, до суду надійшло клопотання старшого слідчого 3-го відділення слідчого відділу УСБУ в Харківській області капітана ОСОБА_2 , однак вказане клопотання не підписане слідчим.
Таким чином, заявлене клопотання не винесено слідчим на розгляд слідчому судді.
Вказана обставина унеможливлює розгляд по суті зазначеного клопотання, що не позбавляє слідчого права повторного звернення до слідчого судді з таким клопотанням після усунення вказаного недоліку, а саме, підписання його слідчим.
З урахуванням викладеного, вказане клопотання підлягає поверненню слідчому для усунення недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 3, 7, ч. 6 ст. 9, 26, 160, 163, 245, 309, 372 КПК України, -
ухвалив :
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1