Справа № 638/8423/16-к>
Провадження № 1-кс/638/2032/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.05.2016 року м. Харків

Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
слідчого ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Шевченківського відділу Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 Харківської області ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002327 від 16.05.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України,
встановив:
20 травня 2016 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого Шевченківського відділу Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна.
В клопотанні зазначено, що 16.05.2016 року до Шевченківського ВП Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області від оператора «102» надійшло повідомлення про те, що невідомий, який не назвав свої анкетні дані, подзвонив з телефонної будки, що розташована за адресою: м. Харків, провулок Спартаківський, 1, та повідомив, що станція КП «Харківський Метрополітен» «Радянська», що розташована за адресою: м. Харків, площа Конституції, 9, замінована. В ході обстеження вказаної вище станції метро та прилеглої території вибухонебезпечних речовин та предметів не виявлено. В результаті вказаних дій було порушено нормальну роботу метрополітену.

За даним фактом в СВ Шевченківського ВП Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області відкрите кримінальне провадження № 0002327 від 16.05.2016 року за ч.1 ст.259 КК України.

В ході проведення досудового розслідування працівниками кримінальної поліції Шевченківського ВП Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області в рамках роботи по дорученню в порядку ст.40 КПК України були встановлені та долучені до матеріалів кримінального провадження відеозаписи з камер відеоспостереження з магазину «Золотий Вік», на яких вбачається, що на момент здійснення дзвінку із хибним повідомленням до телефонної будки, з якої здійснювався телефонний дзвінок, заходить за зовнішніми ознаками жінка похилого віку. Через декілька хвилин жінка, за зовнішніми ознаками схожа на жінку, яка здійснила хибний телефонний дзвінок, заходить до приміщення станції метро «Площа Конституції», використовуючи пенсійну пластикову проїзну картку.

Відповідно до відповіді з КП «Харківський метрополітен» прохід до станції метро було здійснено жінкою, яка є користувачем картки на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В ході відпрацювання ОСОБА_5 на причетність до вчинення вказаного злочину остання була опитана за даним фактом та визнала свою вину у вчиненні вказаного злочину. Крім того, 19.05.2016 року в ході проведення огляду особистих речей ОСОБА_5 були виявлені та вилучені наступні речі, що належать ОСОБА_5 : 1) соціальна (пенсійна) проїзна карта № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 ; 2) міський телефонний довідник Харкова; 3)носильні речі ОСОБА_5 , а саме спідниця рожева, черевики жіночі чорні, кофта бузкового кольору, в яких остання була одягнена в день вчинення злочину.

Відповідно до ч.7 ст.237 КПК України, речі та документи, які були вилучені в ході огляду, та не відносяться до предметів, вилучених законом із обігу, вважаються тимчасово вилученим майном. Крім того, вказані предмети, вилучені в ході огляду місця події, можуть зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, а отже є можуть бути тимчасово вилученим майном на підставі критерію, зазначеному відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна має бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше таке майно має бути негайно повернено особі, у якої його було вилучено.

В ході досудового розслідування орган досудового розслідування вважає, що предмети, які були вилучені в ході огляду місця події, можуть бути доказом злочину, оскільки можуть зберегти на собі сліди злочину, тому, як тимчасово вилучене майно, підлягає арешту.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення слідчого, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.
Ч. 1 ст. 171 КПК України встановлено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до положень ч.1ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Також, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.
Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості, або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі - отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації.
Вищезазначені відомості щодо третьої особи повинні бути встановлені в судовому порядку на підставі достатності доказів.
Згідно ч.3 ст. 170 КПК України, підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.
Також, згідно ч. 6 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Відповідно до витягу з кримінального провадження № 0002327 від 16.05.2016 року, були внесені відомості до ЄРДР за ч. 1 ст. ст. 259 КК України.
В ході проведення огляду особистих речей ОСОБА_5 19.05.2016 року були виявлені та вилучені наступні речі, що належать ОСОБА_5 : 1) соціальна (пенсійна) проїзна карта № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 ; 2) міський телефонний довідник Харкова; 3)носильні речі ОСОБА_5 , а саме спідниця рожева, черевики жіночі чорні, кофта бузкового кольору.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя вважає, що вилучені під час проведення огляду ОСОБА_5 , речі можуть нести на собі сліди вчинення ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, тобто є достатні підстави для накладення арешту на вищезазначене майно.
За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
Керуючись ст.ст.131-132,167,170-172 КПК України, суд,
ухвалив:
Клопотання старшого слідчого Шевченківського відділу Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 Харківської області ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002327 від 16.05.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України задовольнити.
Накласти арешт на предмети, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , вилучені в останньої ході проведення огляду місця події 19.05.2016 року, а саме: 1) соціальна (пенсійна) проїзна карта № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 ; 2) міський телефонний довідник Харкова; 3) носильні речі ОСОБА_5 , а саме спідниця рожева, черевики жіночі чорні, кофта бузкового кольору, в яких остання була одягнена в день вчинення злочину.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів.
Слідчий суддя: