Ухвала
іменем україни
15 березня 2016 рокум. Київ

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних

і кримінальних справ у складі колегії:

головуючоїОСОБА_1 ,
суддів:ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засіданняОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши в судовому засіданні кримінальне провадження № 0000022 за обвинуваченням
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , такого, що не має судимості,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК, за касаційною скаргою заступника прокурора м. Києва ОСОБА_7 на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 28 липня 2015 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 07 жовтня 2015 року,
в с т а н о в и в:

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 28 липня 2015 року ОСОБА_6 звільнено від кримінальної відповідальності за дії, передбачені ч. 1 ст. 204 КК, на підставі ст. 45 КК у зв`язку з дійовим каяттям, а кримінальне провадження закрите.

Як встановив суд, ОСОБА_6 26 лютого 2015 року у невстановлений час та в невстановленому місці неподалік вулиць Сошенка та Лісозахисної в Подільському районі м. Києва незаконно з метою збуту придбав у невстановленої особи на ім`я ОСОБА_8 незаконно виготовлені алкогольні напої в кількості 560 пляшок по 0,5 л з етикетками ТМ «Горілка Пшенична Мрія», виробництва ТОВ «Алкоголь Менеджмент Груп», та 3 упаковки по 10 л з етикетками ТМ «Пшенична», виробництва ТОВ «Олександрія Бліг», які транспортував з метою збуту в напрямку вул. Сошенка, 1 у м. Києві.

Перебуваючи на вул. Сошенка, 1 у м. Києві, ОСОБА_6 цього ж дня о 15:30 год. збув ОСОБА_9 за 5001,0175 грн. незаконно виготовлені алкогольні напої в кількості 200 пляшок по 0,5 л з етикетками ТМ «Горілка Пшенична Мрія», виробництва ТОВ «Алкоголь Менеджмент Груп», та 3 упаковки по 10 л з етикетками ТМ «Пшенична», виробництва ТОВ «Олександрія Бліг».

Того ж дня о 18:00 год. у тому ж місці при спробі збуту ОСОБА_9 чергової партії незаконно виготовлених алкогольних напоїв в кількості 360 пляшок по 0,5 л з етикетками ТМ «Горілка Пшенична Мрія», виробництва ТОВ «Алкоголь Менеджмент Груп», дії ОСОБА_6 були припинені співробітниками податкової міліції.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 07 жовтня 2015 року ухвалу місцевого суду залишено без зміни.

У касаційній скарзі прокурор, посилаючись на неправильне застосування кримінального закону та істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить ухвали місцевого та апеляційного судів скасувати і призначити новий розгляд в суді першої інстанції. Вказує, що звільнення ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 204 КК суперечить вимогам ст. 45 КК, оскільки останній не сприяв розкриттю злочину, а в матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які дані про усунення обвинуваченим заподіяної шкоди. Також вказує на порушення місцевим судом встановленого у ч. 3 ст. 288 КПК порядку звільнення особи від кримінальної відповідальності, згідно з яким суд закриває кримінальне провадження та звільняє особу від кримінальної відповідальності. В свою чергу апеляційний суд залишив доводи прокурора поза увагою, чим істотно порушив вимоги кримінального процесуального закону.

Захисник ОСОБА_10 подав заперечення, в яких, посилаючись на законність та обґрунтованість судових рішень щодо ОСОБА_6 , просить відмовити у задоволенні касаційної скарги прокурора.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора на підтримку касаційної скарги, перевіривши матеріали кримінального провадження, обговоривши наведені у касаційній скарзі та запереченнях доводи, колегія суддів вважає, що касаційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню на таких підставах.

Відповідно до вимог ст. 45 КК особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Таким чином звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям можливе за наявності передумови вчинення особою вперше злочину невеликої або необережного злочину середньої тяжкості, крім корупційних злочинів; а також підстави дійового каяття, яке полягає у щирому розкаянні особи у вчиненому злочині, активному сприянні нею у розкритті цього злочину та повному відшкодуванні завданих збитків або усуненням заподіяної шкоди. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.
Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.
Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам досудового розслідування будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.
Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.
Однак суд не дотримався зазначених вимог закону і, встановивши, що ОСОБА_6 вперше вчинив злочин невеликої тяжкості, передбачений ч. 1 ст. 204 КК, без належної на те підстави прийняв рішення про звільнення останнього від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.

Так, висновок місцевого суду про активне сприяння ОСОБА_6 розкриттю злочину є невмотивованим. Суд в ухвалі не встановив яку саме допомогу ОСОБА_6 надав органам досудового розслідування, які невідомі їм обставини допоміг встановити.
Як видно з матеріалів кримінального провадження та зазначено судом в ухвалі, невстановленими залишились місце, час, а також особа, у якої обвинувачений придбав з метою збуту незаконно виготовлені алкогольні напої, тобто ті обставини, які мали б бути відомими ОСОБА_6 і повідомлення про які органам досудового розслідування могло б свідчити про активне сприяння з його боку у розкритті злочину.

Проте вказаним обставинам суд ніякої оцінки не дав і передчасно звільнив обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 415 КПК висновки і мотиви, з яких скасовані судові рішення, є обов`язковими для суду першої інстанції при новому розгляді.

Як убачається з матеріалів справи, попередня ухвала місцевого суду від 29 квітня 2015 року про закриття кримінального провадження щодо ОСОБА_6 у зв`язку з дійовим каяттям була скасована ухвалою апеляційного суду від 06 липня 2015 року, в тому числі, з підстав невстановлення судом у діях обвинуваченого ознак активного сприяння розкриттю злочину.

Незважаючи на це, в ході нового розгляду місцевий суд зазначених висновків апеляційного суду не врахував, чим істотно порушив вимоги ч. 3 ст. 415 КПК.

Вказані порушення залишились без належної уваги апеляційного суду, який необґрунтовано відмовив у задоволенні апеляційної скарги прокурора, залишивши ухвалу суду першої інстанції без зміни.
Разом з цим доводи прокурора про порушення судом вимог ч. 3 ст. 288 КПК при звільненні ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності не заслуговують на увагу. Застосована судом конструкція звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності не суперечить вимогам процесуального закону за умови наявності достатніх підстав для такого звільнення.

За таких обставин касаційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню, а ухвали місцевого суду та суду апеляційної інстанції скасуванню з призначенням нового розгляду в суді першої інстанції, під час якого слід врахувати наведене та ухвалити законне, обґрунтоване й вмотивоване рішення.

Керуючись статтями 434, 436, 441, 442 КПК, суд

п о с т а н о в и в:

Касаційну скаргу прокурора задовольнити частково.

Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 28 липня 2015 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 07 жовтня 2015 року щодо ОСОБА_6 скасувати і призначити новий розгляду в суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3