04.10.16
Ім`ям України Провадження № 1-кс/200/9285/16
04 жовтня 2016 року м. Дніпро
Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
за участю слідчої ОСОБА_2 ,
В С Т А Н О В И В:
04 жовтня 2016 року в.о. слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , за погодженням із прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , звернулась до суду із клопотанням, в якому прохає накласти арешт на нерухоме майно, а саме: нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 у будівлі літ. А-5 нежитлове приміщення № 1 поз. 1-27, загальною площею 538 кв. м.
Необхідність накладення арешту обґрунтовує наступним чином. 16.02.2016 року невстановлені особи шляхом обману заволоділи нежитловим приміщенням в будівлі гуртожитку літ. А-2 на 1-му поверсі, поз. 1-14 загальною площею 208,2 кв.м., та а1 ганок, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , чим завдали значну матеріальну шкоду ТОВ «ІЛК «РЕНТА».
Під час досудового розслідування було встановлено, що 10.02.2016 ФОП ОСОБА_4 (оцінювач, кваліфікаційне свідоцтво №8610 від 15.12.2012, свідоцтво про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів) на замовлення ОСОБА_5 , проведено звіт про оцінку майна, а саме приміщення за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Тверська, 31-А, прим. № 1 (площа, м2 -171,9); станом на 10.02.2016 ринкова вартість об`єкту оцінки склала 139691,43 грн.
Також, 10.02.2016 ФОП ОСОБА_4 (оцінювач кваліфікаційне свідоцтво №8610 від 15.12.2012, свідоцтво про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів) на замовлення ОСОБА_5 проведено звіт про оцінку майна, а саме приміщення за адресою: АДРЕСА_3 ; станом на 10.02.2016 ринкова вартість об`єкту оцінки склала 302703,88 грн.
Крім того, в ході розслідування отримано відомості про те, що невстановлені особи мають намір продовжувати вчинення злочинів, направлених на заволодіння нерухомим майном та здійснити подальшу перереєстрацію вищевказаного майна з використанням підроблених документів.
Таким чином вказане нерухоме майно, є предметом (об`єктом) кримінального правопорушення на яке направлено злочинний умисел невстановлених осіб.
За таких обставин, з метою встановлення всіх обставин скоєного кримінального правопорушення невстановленими особами, злочинні дії яких направлені на незаконне заволодіння нерухомим майном, недопущення безпідставного відчуження нерухомого майна виникає необхідність у накладенні арешту на нерухоме майно зазначене вище, яке є предметом кримінального правопорушення, на яке здійснено посягання та яке може бути незаконно вилучено з власності.
Слідча в судовому засіданні клопотання підтримала, прохала задовольнити. Пояснення надала аналогічні тексту клопотання.
Згідно з вимогами ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України. У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна. У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше. Арешт може бути накладений на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу. Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.
Розглянувши клопотання, вислухавши пояснення слідчої, дослідивши надані до клопотання додатки, приходжу до висновку про те, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 103, 110, 167, 170-173, 309-310, 369, 371-372 КПК України, -
На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляцію безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти діб зо дня її винесення.

Слідчій суддя ОСОБА_1