Справа № 755/3514/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"21" липня 2016 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 перевіривши виконання вимог ст. 174 КПК України за клопотанням адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна,
19.07.2016 у провадження суду надійшло дане клопотання.
Згідно з ст. 35 КПК України, автоматизованою системою документообігу суду, було визначено головуючого слідчого суддю та передано матеріали 21.07.2016.
Слідчий суддя перевіривши виконання вимог ст. 174 КПК України за клопотанням, приходить до наступного.
З положень ч. 1 ст. 174 КПК України випливає, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
При цьому, з положень Глави 17 арешт майна Розділу ІІ заходи забезпечення кримінального провадження КПК України слідує, що до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання, документи, які підтверджують право власності на майно, чи свідчать про володіння, користування чи розпорядження власника майна таким майном.
Згідно ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: посвідчувати копії документів у справах, які він веде, крім випадків, якщо законом установлено інший обов`язковий спосіб посвідчення копій документів.
Але, у даному випадку, заявником долучено до клопотання низку документів на які він посилається, як на підставу, що підтверджує наявність обставин регламентованих ст. 174 КПК України, зокрема, копії судових рішень.
Однак, законом установлено інший обов`язковий спосіб посвідчення такого типу копій документів, ніж їх посвідчення особисто адвокатом.
А саме, п.п. 13.6, 13.7 Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах м. Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 17 грудня 2013 року № 173 (надалі Інструкція), передбачено, що копії судових рішень, що набрали законної сили, мають бути підписані відповідальним працівником (особою) суду та суддею, а також скріплені відбитком гербової печатки суду.
У разі якщо судове рішення не набрало законної сили, про це працівником апарату суду зазначається на копії, що видається.
На копії судового рішення, що набрало законної сили, зазначається дата набрання ним чинності.
Копії судових рішень мають бути належним чином оформлені та засвідчені відбитком гербової печатки суду.
Якщо копія судового рішення складається з кількох аркушів, вона має бути прошнурована нитками на п`ять проколів, а на зворотному боці останнього аркуша скріплена підписом судді, працівника апарату суду, засвідчена відбитком гербової печатки суду, із зазначенням кількості зшитих аркушів.
Однак, у цій ситуації заявник вказаних вимог Інструкції недотримався, що в світлі позиції ВССУ, зокрема висвітленої у справах 5-1762ск16, 5-1759ск16, 5-1736ск16, 5-1666ск16, свідчить про невідповідність таких звернень нормам КПК України та позбавляє суд, до якого подано таке звернення, перевірити факт достовірності відображених у них відомостей.
При цьому, що факт права власності на майно ОСОБА_3 , як раз і підтверджується тільки цими судовими рішеннями і все.
Також, наявний комплекс повноважень у особи, яка підписала це клопотання, підлягає уточненню в світлі положень ст. 174 КПК України щодо кола суб`єктів, які мають можливість подавати це клопотання, а саме остання вказує на те, що його може заявляти інший власник або володільць майна.
Тобто, з цим клопотанням в силу положень ст. 174 КПК України до слідчого судді має можливість звертатися/підписувати тільки ОСОБА_3 , як інший власник та/або володілець майна.
Що не позбавляє захисника права її представництва у суді при розгляді такого клопотання.
Однак, КПК України імперативно в силу норм ст. 174 КПК України вимагає його подання тільки власником або володільцем майна.
Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його та встановлює строк в сімдесят дві години, про що постановляє ухвалу.
Тож, слідчий суддя, беручи до уваги вищезазначене, вважає, що клопотання заявника про скасування арешту майна подано без додержання вимог КПК України, та беручи до уваги положення ч. 6 ст. 9 цього Кодексу, яка передбачає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, та враховуючи загальні засади кримінального провадження є доречним повернути його та встановити строк в сімдесят дві години для усунення виявлених недоліків.
Керуючись ст.ст. 1-29, 131-132, 171, 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя
Клопотання адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна повернути заявнику встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків з моменту отриманння судового рішення.
Ухвала набирає законної сили з моменту її винесення і підлягає негайному виконанню на всій території України.
Слідчий суддя: ОСОБА_1