17 червня 2016 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:
слідчого судді: Піхур О.В.,
при секретарі: Кияшко К.О.,
розглянувши клопотання ТОВ «Сігма-Консалдінг» про скасування арешту майна, -
В судовому засіданні представник заявника клопотання підтримав та просив його задовольнити.
У судовому засіданні 10.06.2016 року слідчий Лисенко О.О. заперечував проти задоволення даного клопотання та просив суд відмовити у його задоволенні, в судове засідання 17.06.2016 року не з’явився. Про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.
Вислухавши пояснення, проаналізувавши доводи клопотання, вивчивши додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку (ч. 1 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 2 та ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Так, як вбачається з аналізу вказаних положень, змісту клопотання, досліджених документів, до клопотання не додано належних та допустимих доказів, які б підтверджували обставини зазначені у ньому.
Таким чином, слідчий суддя, розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на його розгляд та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням встановлених в судовому засіданні обставин, прийшов до висновку, що клопотання є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене та керуючись ст. 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, –
В задоволенні клопотання ТОВ «Сігма-Консалдінг» про скасування арешту майна – відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.