УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2016 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 з метою забезпечення цивільного позову в межах кримінального провадження № 0001668 від 09.02.2016 р. відкритого за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 192 КК України.

Своє клопотання ОСОБА_3 мотивує наступним. 16.03.2016 р. вона була допитана в якості потерпілої слідчим в м. Харкові за дорученням слідчого Шевченківського району ГУ НП в м. Києві. Також нею подано у кримінальному провадженні цивільний позов і його уточнено на суму 860 300,00 грн.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, вважаю, що у задоволенні останнього має бути відмовлено, виходячи наступного.

Арештом майна, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до приписів ст.. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Таким чином під час вирішення питання про застосування арешту майна, з рамках проведення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий як сторона кримінального провадження, на яку покладено обов`язок виконати таке завдання кримінального судочинства, як недопущення необґрунтованого процесуального примусу, зобов`язаний подати слідчому судді або суду докази обставин, на які він посилається.
При цьому, арешт майна допускається, якщо буде доведено обґрунтованість підозри у вчинені кримінального правопорушення, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи і в такий спосіб може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звертається з клопотанням.
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на те, щ ініціатором клопотання не надано доказів здійснення досудового розслідування по кримінальному провадженню, необхідності застосування такого засобу його забезпечення, як арешт майна, іншої інформації, достатньої для арешту майна, підстави для задоволення клопотання відсутні.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 170,171,309 УПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання ОСОБА_3 про накладення арешту на майно залишити без задоволення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя