Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження №1-кс/641/2156/2016 Справа №641/7702/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 листопада 2016 року Слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участі представника цивільного позивача адвоката ОСОБА_3
Між ним та ОСОБА_6 01.02.2002 укладено шлюб, зареєстрований міським відділом реєстрації актів громадянського стану Харківського обласного управління юстиції, про що в книзі реєстрації актів про одруження 01.02.2002 зроблено запис за № 97.
27.11.2015 року рішенням Київського районного суду м. Харкова шлюб між ними розірвано. Фактично шлюбні відносини між ними припинені на початку жовтня 2015 року.
Однією із позовних вимог за вказаною справою було вирішення питання щодо визнання за ним права власності на половину суми депозитного вкладу.
Під час розгляду справи ОСОБА_6 заперечувала існування депозитного вкладу на зазначену вище суму.
На виконання ухвали Київського районного суду м. Харкова від 22.12.2015 з ПАТ КБ «ПриватБанк» витребувано інформацію щодо рахунків, відкритих на ім`я ОСОБА_6 , в тому числі про надходження, рух та залишок коштів.
За даними довідки ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» №20.1.0.0/2-20160222/2113 від 01.03.2016:
-30.10.2015 ОСОБА_6 зняла з рахунку всі грошові кошти у сумі 2 313 604,15 гривень.
Сума знятого депозитного вкладу у розмірі 2 313 604, 15 гривень була витрачена ОСОБА_6 за власною волею, без його погодження та аж ніяк не в інтересах сім`ї, враховуючи той факт, що у вказаний проміжок часу вони мешкали окремо та не вели спільного господарства.
Таким чином, ОСОБА_6 , діючи за попередньою змовою із ОСОБА_5 без його відома та згоди, незаконно привласнила та здійснила відчуження не в інтересах родини спільної власності подружжя на суму 2 313 604,15 гривень, чим унеможливила отримання ним його частини в розмірі 1 156 802,075 гривень.
Тобто, ОСОБА_6 за попередньою домовленістю із ОСОБА_5 , намагалась приховати факт існування депозитного вкладу на означену вище суму, шляхом переведення їх на рахунок своєї матері.
Загальний розмір матеріальної шкоди, заявленої ним у цивільному позові в кримінальному провадженні становить 1 156 802,075 гривень..
Постановою слідчого СВ Слобідського ВП ГУ НП в Харківській області його визнано цивільним позивачем на суму 1 156 802,075 грн.
У судовому засіданні представник цивільного позивача ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав в повному обсязі.
ОСОБА_5 в судове засідання не викликалась на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, заслухавши пояснення представника цивільного позивача ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 , дослідивши додані до клопотання документи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню.
31.10.2016 року до Слобідського відділу ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 подано цивільний позов до ОСОБА_6 , ОСОБА_5 про відшкодування майнової шкоди в розмірі 1 156 802,075 грн.
Відповідно до виписки по особовому рахунку ОСОБА_6 30.10.2015 року з її рахунку знято 2313604,15 гривень.
За ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.
Для забезпечення цивільного позову ОСОБА_4 в розмірі 1156802,075 грн. слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на зазначені в його клопотанні грошові кошти, що знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому на ім`я ОСОБА_5 , оскільки сума грошових коштів, на яку просить накласти арешт цивільний позивач є співмірною із розміром завданої шкоди.
Крім того представником цивільного позивача доведено, що існують обставини, які підтверджують, що з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення необхідно застосувати заборону розпорядженням зазначеними грошовими коштами.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання цивільного позивача ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1