Справа №705/2507/16-к
1-кс/705/459/16
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 квітня 2016 року м. Умань
Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі : слідчого судді ОСОБА_1
за участю: секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань клопотання слідчого Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Христинівка, Черкаської області, українця, громадянина України, освіта вища, розлученого, військовослужбовця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 121 ч. 1 КК України ,-
24 березня 2016 року слідчий Уманського ВП ГУНП в Черкаській області, звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою відносно ОСОБА_5 . Вказане клопотання погоджене заступником керівника Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_7 ..
В клопотанні вказано, що 31.12.2015 року близько 06 год. 15 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи в приміщенні готелю «Слобода», що по вул. Київській, 11а м. Умань Черкаської області, діючи умисно та цілеспрямовано, з невстановлених досудовим розслідуванням мотивів, з метою заподіяння тілесних ушкоджень адміністратору готелю гр. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зайшов до готельного номеру №2 та підійшовши до спального ліжка, де відпочивала остання, наніс їй п`ять ударів праскою в область голови, чим заподіяв потерпілій, згідно висновку експерта № 05-7-01/117 від 18.02.2016 року, тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, що супроводжувалась забійними ранами голови, підапоневротичною гематомою, уламковим переломом склепіння черепа, забоєм головного мозку, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечні для життя.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала та просила його задоволити. Вказуючи на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні вказав, що вину у вчиненні кримінального правопорушення він визнає та щиро кається, просив застосувати більш м`який запобіжний захід, запевняючи, що переховуватися від досудового слідства та суду не має наміру.
Захисник в судовому засіданні просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, посилаючи на те, що підозрюваний свою вину визнає повністю, має постійне місце проживання, має на утриманні неповнолітню дитину, до події, що сталася перебував в зоні проведення АТО, де отримав контузію голови та інфекційне захворювання, що фактично й послужило вчиненню кримінального правопорушення. Крім того, ОСОБА_5 не було відомо про оголошення йому заочно підозри.
Перевіривши матеріали клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до наступного.
Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу у відповідності до ч. 2 ст. 184 КПК України підозрюваному вручено 05 квітня 2016 року о 11 годині 35 хвилин.
Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, та під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
В ст. 178 КПК України вказано, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Згідно ч.1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до п. „С ч. 1, ст. 5 Європейської конвенції про захист прав і основоположних свобод (Рим, 1950) КПК України для обрання або для зміни запобіжного заходу - тримання під вартою необхідна наявність підстав вважати, що дана особа, яка обґрунтовано підозрюється у вчинені злочину, буде намагатися, або ухилятися від слідства, суду та від виконання процесуальних рішень або перешкоджати встановленню істини в справі або продовжувати злочинну діяльність. При цьому враховується тяжкість вчинених злочинів, вік підозрюваного, його стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності, місце проживання та інше.
В статті 194 КПК України вказано, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. 1 та 2 ч. 1 ст. 194 КПК, але не доведе обставини, передбачені п. 3 даної статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідчий суддя, вирішуючи питання про обрання підозрюваному запобіжного заходу, враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно яких обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, при цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Таким чином слідчий суддя, приходить до висновку, що докази та обставини на які посилається слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілу, вважає за доцільне обрати щодо підозрюваного, передбачений ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
За таких обставин клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою не підлягає до задоволення.
З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження, слідчий суддя вважає доцільним покладення на підозрюваного наступних обов`язків передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: заборонити підозрюваному залишати житло, розташоване за адресою : АДРЕСА_1 , цілодобово, крім випадків його виклику слідчим, судом та проходження лікування; прибувати до слідчого, прокурора чи суду за викликом; не відлучатися за межі м. Христинівка Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання, що обґрунтовується необхідністю полегшення для ОВС можливості виклику підозрюваного для проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 181, 183, 193,194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання слідчого Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , що погоджене заступником керівника Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - відмовити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Христинівка, Черкаської області, українця, громадянина України, освіта вища, розлученого, військовослужбовця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
На строк 60 днів покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:
?заборонити підозрюваному ОСОБА_5 , залишати житло, розташоване за адресою : АДРЕСА_1 , цілодобово, крім випадків його виклику слідчим, судом та проходження лікування;
?не відлучатися за межі м. Христинівка Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
?повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання, що обґрунтовується необхідністю полегшення для ОВС можливості виклику підозрюваного для проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту становить 60 днів.
Строк домашнього арешту рахувати з моменту затримання підозрюваного.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвалу про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання органам внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.
У випадку порушення умов запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, до підозрюваного повинен бути застосований більш суворіший запобіжний захід.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом 5-ти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1