Чортківський районний суд Тернопільської області
У Х В А Л А
02 лютого 2016 року Справа № 608/2344/15-к
Номер провадження1-кс/608/408/2015

Слідчий суддя Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2

сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чорткові клопотання старшого слідчого СВ Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного в вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 122 та ч. 1 ст. 126 Кримінального кодексу України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , одруженого, не працюючого,--

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 ..

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на встановлені в ході досудового розслідування обставини вчинених підозрюваним злочинів.

Так, 7 червня 2015 року біля 22-ї години ОСОБА_5 на вулиці с. Воля Чорнокінецька поблизу господарства ОСОБА_7 в ході словесної суперечки, що виникла на вулиці між жителями даного села, діючи умисно, наніс один удар кулаком руки в область лівої сторони нижньої щелепи ОСОБА_7 , від чого останній впав на землю втративши свідомість, через що в подальшому був доставлений в Чортківську ЦКРЛ для надання медичної допомоги. Своїми діями ОСОБА_5 спричинив ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді двобічного перелому нижньої щелепи: ментальний з права та суглобового відростка зліва без зміщення уламків та дані ушкодженя за ознакою тривалого, понад три тижні, розладу здоров`я відноситься до тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості, оскільки, при звичайному перебігу травматичного процесу, така травма потребує для свого загоєння термін, тривалістю більш як 21 день.
Відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000266 від 8 червня 2015 року слідчим СВ Чортківського РВ УМВС України в Тернопільській області старшим лейтенантом міліції ОСОБА_8 та розпочато досудове розслідування.

Крім того встановлено, що 7 червня 2015 року біля 21-ї години 50 хвилин ОСОБА_5 на вулиці с. Воля Чорнокінецька поблизу господарства ОСОБА_7 в ході словесної суперечки, що виникла між жителями даного села, діючи умисно, наніс один удар долонею правої руки в обличчя ОСОБА_9 , чим спричинив останній фізичного болю і не спричинив тілесних ушкоджень.

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000320 від 10 липня 2015 року слідчим СВ Чортківського РВ УМВС України в Тернопільській області старшим лейтенантом міліції ОСОБА_4 та розпочато досудове розслідування.

12 листопада 2015 року кримінальні провадження №0000266 та №0000320 прокуратурою Чортківського району в Тернопільській області об`єднані в одне кримінальне провадження за №0000266 від 8 червня 2015 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 122 та ч. 1 ст. 126 Кримінального кодексу України.

Оскільки ОСОБА_5 на неодноразові виклики в СВ Чортківського ВП не з`являвся, зустрічей з працівниками поліції уникав, 12 листопада 2015 р. старшим слідчим СВ Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області ст. лейтенантом поліції ОСОБА_4 за погодженням з прокурором прокуратури Чортківського району ОСОБА_10 повідомлено про підозру ОСОБА_5 в тому, що він підозрюється в умисному завдані ударів, які завдали фізичного болю і не спричинили тілесних ушкоджень, тобто злочині передбаченому ч. 1 ст. 126 Кримінального кодексу України, а також в тому, що він підозрюється у спричиненні умисного середньої тяжкості тілесного ушкодження, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 122 Кримінального кодексу України, а тому у відповідності до положень ст. ст. 42 ч. 1, 278 ч. 1, 111 ч. 3, 135 ч. 1 Кримінального процесуального кодексу України, на даний час він має процесуальний статус підозрюваного у вказаному кримінальному провадженні, у зв`язку із чим стосовно нього можна обрати запобіжний захід.

Під час досудового розслідування зібрано ряд доказів, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні ним злочинів, передбачених ч. 1 ст. 126 та ч. 1 ст. 122 Кримінального кодексу України. Ці докази містяться в:

1) показаннях потерпілих ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , згідно з якими ОСОБА_5 будучи на вул. с. Воля Чорнокінецька неподалік господарства ОСОБА_7 наніс один удар рукою в обличчя ОСОБА_9 чим спричинив їй фізичну біль, а після чого наніс один удар кулаком руки в область лівої сторони нижньої щелепи ОСОБА_7 ,чим спричинив йому тілесні ушкодження у вигляді двобічного перелому нижньої щелепи.

2) показаннях свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , згідно з якими останні були очевидцями вищевказаних кримінальних правопорушень та бачили безпосередньо як ОСОБА_5 будучи на вул. с. Воля Чорнокінецька неподалік господарства ОСОБА_7 наніс один удар рукою в обличчя ОСОБА_9 , після чого наніс один удар кулаком руки в область лівої сторони нижньої щелепи ОСОБА_7 .

3) показаннях свідків ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , згідно з якими останні бачили суперечку яка відбувалась між ОСОБА_7 , ОСОБА_5 та ОСОБА_9 на вулиці села, однак в силу певних обставин не бачили моментів завдання ударів ОСОБА_5 - ОСОБА_9 та ОСОБА_7 .

4) показаннях свідка ОСОБА_17 , згідно з якими остання бачила момент нанесення удару ОСОБА_5 ОСОБА_9 .

5) висновку судово-медичної експертизи № 208 від 22 липня 2015 року відповідно до якого ОСОБА_7 спричинені тілесні ушкодження у вигляді двобічного перелому нижньої щелепи : ментальний з права та суглобового відростка зліва без зміщення уламків та дані ушкодженя за ознакою тривалого, понад три тижні, розладу здоров`я відноситься до тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості, оскільки, при звичайному перебігу травматичного процесу, така травма потребує для свого загоєння термін, тривалістю більш як 21 день, а також вказані тілесні ушкодження могли бути спричинені від дії тупого предмету в час та при обставинах, які вище вказані.
5) інших матеріалах кримінального провадження.

З матеріалів досудового розслідування вбачається, що ОСОБА_5 вчинив злочин, передбачений ч. 1 ст. 126 Кримінального кодексу України після чого вчинив злочин, передбачений ч. 1 ст. 122 Кримінального кодексу України, а тому вказані обставини дають підстави вважати, що ОСОБА_5 схильний до протиправних вчинків і може продовжити злочинну діяльність, а це є ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України.

12 листопада 2015 року поштовим відправленням через відділення зв`язку ТД УДППЗ «Укрпошта» м. Чортків ОСОБА_5 рекомендованим листом з повідомленням про отримання направлено повістки про виклик в СВ Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області на 11-ту годину 16 листопада 2015 року, 17 листопада 2015 року, 18 листопада 2015 року для допиту в якості підозрюваного, однак останній ні на один із зазначених викликів не з`явився та про причини своєї неявки не повідомив.

Крім того, 25 листопада 2015 року поштовим відправленням через відділення зв`язку ТД УДППЗ «Укрпошта» м. Чортків ОСОБА_5 рекомендованими листами направлено повістки про виклик в СВ Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області на 11-ту годину 28 листопада 2015 року, 29 листопада 2015 року, 30 листопада 2015 року для допиту в якості підозрюваного, однак останній ні в один із зазначених днів не з`явився та про причини своєї неявки не повідомив.

Відповідно до рапорту о/у Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_18 в ході спілкування із жителями с. В. Чорнокінецька, встановлено що ОСОБА_5 , житель с. В. Чорнокінецька Чортківського району, знаходиться на території села та проживає за місцем свого проживання в будинку із матір`ю ОСОБА_19 та бабусею ОСОБА_20 , однак зустрічей з правоохоронними органами уникає, замикаючись у будинку, та під час розмови із працівниками правоохоронних органів в будинку через зачинені вхідні двері мати останнього ОСОБА_19 повідомила що її сина вдома немає та від отримання повісток про виклик ОСОБА_5 відмовляється.

Точне місцезнаходження ОСОБА_5 на даний час не відоме, встановити його проведеними слідчими діями не представилося можливим. У зв`язку із вище викладеним, встановлено, що на даний час ОСОБА_5 ухиляється від слідства та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за скоєне, а це є ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України.

У зв`язку із наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та встановлених достатніми доказами ризиків, передбачених ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, є підстави обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід.

Слідчий вважає, що обрання менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти вищевказаним ризикам. Таким чином з метою запобігання вказаним ризикам, виникає необхідність у обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ОСОБА_5 не зможе втекти і ухилитися від слідства та суду, а також не матиме можливостей для того, щоб вчиняти нові злочини.

Вислухавши прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 , дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 2 Кримінального процесуального кодексу України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 8 Кримінального процесуального кодексу України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно ст. 176 Кримінального процесуального кодексу України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, в сфері кримінального судочинства ризиком розуміється конкретний прояв протидії кримінальному провадженню, що дає підстави застосувати до підозрюваного певний запобіжний захід.

Згідно ст. 178 Кримінального процесуального кодексу України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, додані до клопотання матеріали, які зазначені у клопотанні та наведені вище в частині обґрунтування свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 інкримінованих злочинів.

При цьому вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя виходить не з точки зору їх доведеності вини підозрюваного, а з точки зору їх допустимості прийти до висновку , що підозрювана особа могла вчинити злочини за викладених обставин.

Отже, слід визнати підозру обґрунтованою та достатньою для того, що прийти до висновку про наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України , а тому приходить до переконання про необхідність вирішувати питання про застосування певного виду запобіжного заходу для затриманої особи.

Вирішуючи вказане питання слід врахувати тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим в злочинах, у вчиненні яких він підозрюється. Також слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання в с. Воля Чорнокінецька Чортківського району, він вперше притягується до кримінальної відповідальності, негативно характеризується за місцем свого проживання, знаходиться на обліку в лікаря-нарколога з приводу хронічного алкоголізму.

З урахуванням наведеного слід визнати те, що під час розгляду клопотання не було доведено те, що більш м`якій запобіжний захід ніж тримання під вартою не забезпечать виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, та спробам останнього переховуватись від органу досудового розслідування, знищити, сховати спотворити будь які речі та документи, незаконним чином впливати на учасників кримінального провадження, вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В цьому випадку слід вважати достатнім на даній стадії кримінального провадження застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового тримання під домашнім арештом з покладенням обов`язків визначених ст.194 Кримінального процесуального кодексу України з метою уникнення можливості вчинення дій визначених ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 2, 8, 177, 178, 181, 184, 192-194, 196, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати на виклик до органу досудового слідства, прокурора або слідчого судді/суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик; повідомляти слідчого, прокурора чи слідчого суддю/суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до вимог ч. 5 ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

У разі необхідності строк домашнього арешту може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст.199 Кримінального процесуального кодексу України. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу передати для виконання Чортківському ВП ГУНП в Тернопільській області. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Тернопільської області протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1