Справа № 296/481/15-к
УХВАЛА
Іменем України
19 січня 2015 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , ознайомившись з матеріалами клопотання слідчого СУ УМВС України в Житомирській області ОСОБА_2 , погодженого прокурором відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування органами внутрішніх справ та підтримання державного обвинувачення прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 про допит свідка,

В С Т А Н О В И В:

19.01.2015 слідчий СУ УМВС України в Житомирській області, за погодженням з прокурором звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням про допит свідка, в якому просив провести в судовому засіданні Корольовського районного суду м. Житомира із застосуванням відеозйомки допит свідка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню № 000313 від 25.11.2014, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, з приводу обставин вчинення умисного вбивства ОСОБА_5 .

Подане клопотання обґрунтовувалось тим, що в ході проведення досудового розслідування свідок ОСОБА_4 розповіла про фактичні обставини вчинення умисного вбивства ОСОБА_6 підозрюваним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - ОСОБА_5 .

Посилаючись на необхідність отримання показань свідка ОСОБА_4 під час досудового розслідування, через існування небезпеки для її життя і здоров`я, що унеможливить її допит у суді, слідчий просив слідчого суддю провести допит свідка ОСОБА_4 у порядку, визначеному ст. 225 КПК України.

Вивчивши матеріали поданого клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що останнє не підлягає до задоволення з огляду на несупне.

Згідно ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно.

Відповідно до ч. 2 ст. 23 КПК України не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Суд може прийняти як доказ показання осіб, які не дають їх безпосередньо в судовому засіданні, лише у випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 225 КПК України передбачено, що у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження має право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб.

Таким чином, з наведених вище норм КПК України слідує, що, як правило, суд, який розглядає обставини кримінального провадження по суті, повинен у судовому засіданні безпосередньо допитати всіх свідків, заявлених для допиту на підтвердження або спростування цих обставин сторонами кримінального провадження та потерпілим.

Додержання принципу безпосередності дослідження доказів під час досудового розслідування і судового розгляду, у тому числі й показань свідків, особисте сприйняття цих показань судом, який розглядає справу по суті, є запорукою всебічного, повного та об`єктивного з`ясування обставини кримінального провадження. Крім того, відповідно до положень Європейської конвенції з прав людини, а також практики Європейського суду з прав людини (справи «Ван Мехелен та інші проти Нідерландів» від 23 квітня 1997 року; «Лука проти Італії» від 23 квітня 1997 року) сторона захисту повинна мати можливість у судовому засідання поставити питання свідкам на показах, яких ґрунтується відповідне обвинувачення.

Можливість отримання показань свідка у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, є винятком з зазначеного правила.

Такий виняток допускається лише у тому випадку, коли через певні обставини свідок або фізично не зможе бути присутнім чи давати показання під час розгляду обставин кримінального провадження судом по суті, або існують такі обставини, що можуть вплинути на повноту чи достовірність показань свідка, за умови, що такі обставини неможливо усунути передбаченими законом заходами.

У своєму клопотанні слідчий посилаючись на медичну карту стаціонарного хворого ОСОБА_4 вказує, що вона проходила лікування в Червоноармійській ЦРЛ в період з 07.11.2014 по 21.11.2014 по закінченню якого їй встановлено діагноз Са colli uteri, хронічний гепатит з трансформацією в цироз печінки, вторинна анемія змінного характеру.

Проте сам факт наявності встановлених ОСОБА_4 діагнозів, а також та обставина, що остання пройшла двотижневий курс лікування в Червоноармійській ЦРЛ, після чого виписана лікарем, не дає слідчому судді можливості зробити висновок про те, що на час подання клопотання існує дійсна небезпеки для життя і здоров`я свідка ОСОБА_4 , що може унеможливити її допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань.

За таких обставин слідчий суддя вважає, що клопотання сторони обвинувачення про допит в судовому засіданні у якості свідка ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню № 000313 від 25.11.2014, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, з приводу обставин вчинення умисного вбивства ОСОБА_5 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 23, 95, 225 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання слідчого СУ УМВС України в Житомирській області ОСОБА_2 , погодженого прокурором прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 про допит у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженню № 000313 від 25.11.2014, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1