Провадж. № 1-кс/639/1467/15
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 грудня 2015 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , перевіривши скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 щодо усунення порушень прав на інформацію та на рішення та дії слідчих і прокурорів у кримінальному провадженні №0000036,

в с т а н о в и в :

07.12.2015 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до Жовтневого районного суду м. Харкова зі скаргою в порядку ст. 303 КПК України, в якій просять:

- усунути порушення їх прав на інформацію та на судовий захист за їх заявою голові Жовтневого районного суду м. Харкова від 26.11.2015;

- виконати судовий контроль за виконанням ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_4 , скасувати всі рішення і дії прокурорів та слідчого за кримінальним провадженням №0000036.

Перевіривши скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , приходжу до такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Тобто, особа самостійно визначає матеріально-правові вимоги та їх підстави при зверненні, зокрема до слідчого судді зі скаргою в порядку ст. 303 КПК України.

Главою 26 КПК визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування. Частиною 1 ст. 303 КПК передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора підлягають оскарженню слідчому судді під час досудового провадження та ким (заявником, потерпілим, підозрюваним, володільцем майна тощо) такі рішення, дії або бездіяльність можуть бути оскаржені.

Зокрема, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема:

1)бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк;
2)рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3)рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4)рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5)рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6)рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7)рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8)рішення слідчого, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

З огляду на положення ст. ст. 303, 307 КПК України, вимоги про усунення порушення прав на інформацію не можуть бути предметом скарги, що розглядаються слідчим суддею в порядку, передбаченому Главою 26 КПК України.

За змістом ч. 4 ст. 304 КПК України слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню.

Отже, у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в частині вимог про усунення порушення прав на інформацію необхідно відмовити.

Щодо вимог про виконання судового контролю за виконанням ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_4 (зобов`язання виконати ухвалу) та скасування всіх рішення і дії прокурорів та слідчого за кримінальним провадженням №0000036, то вказані вимоги є неконкретизованими, не зазначено яке саме рішення та дії оскаржуються, коли вони були прийняті або допущені, що в свою чергу унеможливлює надати оцінку як щодо можливості відкриття провадження по скарзі, так і дотримання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 строків подання скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Згідно ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
При цьому, за змістом ст. 304 КПК України оцінку можливості призначення скарги до розгляду по суті слідчий суддя повинен надати після її отримання, адже Главою 26 КПК України не передбачено правових механізмів дій слідчого судді у разі помилкового призначення до розгляду скарги, зокрема поданої з пропущенням строків. Суд до відкриття провадження по скарзі лише за наявності клопотання про поновлення строку подання скарги може призначити до розгляду в судовому засіданні вказане клопотання.
Як зазначалось вище, відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії. Частиною 5 статті 532, частинами 1, 4 статті 535 КПК України встановлено 3-денний строк виконання ухвали слідчого судді, після закінчення якого починається сплив 10-денного строку оскарження відповідної бездіяльності.
ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у своїй скарзі не вказують чи оформлювались відповідні рішення постановами прокурора (прокурорів) Харківської міжрайонної прокуратури Харківської області, а також не посилались та ними не доведено, що скарга в частині вимог виконання судового контролю за виконанням ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_4 (зобов`язання виконати ухвалу) та скасування всіх рішень, дій прокурорів та слідчого за кримінальним провадженням №0000036 подані ними в межах 10-денного строку оскарження.

З заявою про поновлення строку оскарження відповідних рішень та бездіяльності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не звернулися.

Також зі змісту скарги вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не згодні з діями та рішеннями слідчого, зокрема з постановою про закриття кримінального провадження №0000036, досудове розслідування по якому проводилось СВ Харківського РВ ГУМВС України в Харківській області (СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області), проте ці вимоги скарги, з огляду на місцезнаходження вказаного органу досудового розслідування (Харківська область, Харківський район, м. Мерефа, вул. Дніпропетровська, 211), територіально не підсудні Жовтневому районному суду м. Харкова, а підсудні Харківському районному суду Харківської області.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до п. п. 2, 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо: скарга не підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Отже, в силу п. п. 2, 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в зазначеній частині вимог необхідно повернути заявникам.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 303, 304 КПК України,

п о с т а н о в и в :
У відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 щодо усунення порушення їх прав на інформацію відмовити.

В іншій частині вимог скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 повернути заявникам.

Роз`яснити особам, що подали скаргу, що вони не позбавлені можливості повторно звернутися до слідчого судді з відповідною скаргою щодо оскарження дій, бездіяльності та рішень прокурора (прокурорів) Харківської міжрайонної прокуратури Харківської області, конкретизувавши її вимоги, та за необхідності подавши при цьому заяву про поновлення пропущеного строку.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1