печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 вересня 2015 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження: підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Печерського РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_3 , -

В С Т А Н О В И В :
Слідчий слідчого відділу Печерського РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_3 .

Клопотання обґрунтовує тим, що в провадженні слідчого відділу Печерського РУ ГУ МВС України в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження за № 0005672 від 31.08.2015, відносно ОСОБА_3 за ознаками злочинів, передбачених ч. 2 ст. 294, ч. 3 ст. 345 КК України.

Як зазначено у клопотанні, ОСОБА_3 31.08.2015, приблизно о 13 год. 30 хв., поруч із будівлею Верховної Ради України, за адресою: м. Київ, вул. Грушевського, 5, де на той час відбувалося мирне зібрання громадян, разом із ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, помітивши працівників правоохоронного органу України, що перебували за вказаною адресою у форменому одязі та індивідуальних засобах захисту, і виконували свої службові обов`язки по охоронні громадського порядку, почав активні дії відносно останніх. Вказані дії виразились у вчиненні ОСОБА_3 , разом із ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_20 , ОСОБА_11 , ОСОБА_21 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами насильства, опором представникам влади, а саме у активній фізичній протидії здійсненню працівниками правоохоронних органів своїх повноважень поєднаними із нанесенням ударів предметами придатними для враження живої сили, спричинивши у такий спосіб потерпілим ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 та іншим особам тілесних ушкоджень, що призвели до тяжких наслідків.

Реалізуючи свій злочинний умисел, як вказано у клопотанні, ОСОБА_3 , своїми діями, які виразились у організації масових заворушень, що супроводжувались насильством над особами, опором представникам влади із застосуванням інших предметів, які використовувалися як зброя, а також у активній участі у масових заворушеннях, що призвели до інших тяжких наслідків, вчинив злочин (кримінальне правопорушення), передбачений ч. 2 ст. 294 КК України.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому доводи.

Захисник проти задоволення клопотання заперечував, зазначивши, що підозра не обґрунтована, належні та допустимі докази відсутні, ризики є лише припущеннями сторони обвинувачення, та зазначила, що при складанні процесуальних документів допущено істотні порушення, просила відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати до підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово.

Окрім того, захисник ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді із заявою, у порядку ст. 206 КПК України, про звільнення ОСОБА_3 та доручення провести дослідження фактів, викладених у даній заяві, про затримання та утримання підзахисного у Голосіївському РУ ГУ МВС України в м. Києві, а також стосовно доставки у багажнику легкового автомобіля від Будинку офіцерів, як вказано у заяві.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника, просив відмовити у застосуванні до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Допитана у якості свідка ОСОБА_27 показала, що проживає з ОСОБА_3 у фактичних шлюбних відносинах, без реєстрації шлюбу, та разом орендують квартиру АДРЕСА_1 , охарактеризувала ОСОБА_3 з позитивної сторони, як спокійну доброзичливу людину.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення учасників процесу, допитавши свідка, заявленого стороною захисту, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

ОСОБА_3 є підозрюваним у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005672 за ознаками злочинів, передбачених ч. 2 ст. 294, ч. 3 ст. 345 КК України.

31 серпня 2015 року його затримано, а 01 вересня 2015 року повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 294, ч. 3 ст. 345 КК України.

Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_3 , встановлено, що він ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Кандалакша Мурманської області, росіянин, громадянин РФ, не одружений, не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживає у АДРЕСА_3 , за власними словами не судимий.

Обґрунтованість підозри складає сукупність письмових доказів, які містяться у протоколі огляду місця події від 31.08.2015, протоколі допиту потерпілого ОСОБА_25 , протоколі допитів свідків ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , протоколі пред`явлення особи для впізнання від 01.09.2015, протоколом огляду трупа ОСОБА_30 від 31.08.2015, довідкою з медичної картки ОСОБА_30 № 1212.

Згідно з ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання доведеності вини підозрюваного, кваліфікацію дій, приходить до висновку про дійсну обґрунтованість підозри, та, що у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Під час розгляду зазначеного клопотання слідчий суддя з`ясував, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали досудового розслідування, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 294, ч. 3 ст. 345 КК України.

Як вбачається з матеріалів, наданих слідчим, які обґрунтовують клопотання, зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового слідства відносно ОСОБА_3 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Слідчий суддя вважає, що наразі існують реальні ризики, які пов`язані з обранням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 : тяжкість інкримінованих діянь, його характер, загроза призначення суворого покарання, можливість незаконного впливу на свідків, ухилення від слідчого та суду, продовження злочинної діяльності, застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім запобіганню таким ризикам.

Отже, слідчий суддя у відповідність до положень ст. ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини враховує тяжкість кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_3 , вік та стан його здоров`я, і приходить до висновку про наявність підстав вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, чинити тиск на потерпілих та свідків, а відтак з метою забезпечення належної процесуальної поведінки, клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та беручи до уваги, що кримінальне правопорушення в якому підозрюється ОСОБА_3 відноситься до злочину, вчиненого із застосуванням насильства або загрози його застосування, беручи до уваги суспільну небезпеку протиправних дій, слідчий суддя вважає за необхідне не визначати підозрюваному розмір застави.

За таких обставин, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Стаття 206 КПК встановлює загальні обов`язки судді щодо захисту прав людини. Законодавець покладає на слідчого суддю обов`язок негайно звільнити особу, яка знаходиться під вартою безпідставно в межах його юрисдикції. Дотримання цього обов`язку має значення для перевірки ухвал слідчого судді, зазначених у п.п. 1-4 ч. 1 зазначеної статті.

Відповідно ст. 209 КПК особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.

Відповідно до ч. 2 ст. 206 КПК України, якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи.

Беручи до уваги, подане захисником підозрюваного ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_4 клопотання у порядку, передбаченому ст. 206 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати заходи реагування, згідно з повідомленням про можливе порушення прав під час затримання ОСОБА_3 та надати доручення СВ Печерського РУ ГУ МВС України в м. Києві провести перевірку вказаних ОСОБА_4 відомостей.

Керуючись ст.ст. 3, 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали визначити до 29.10.2015.

Доручити органу досудового розслідування слідчому відділу Печерського РУ ГУ МВС України в м. Києві провести дослідження фактів, викладених в заяві захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , копію якої направити до Печерського РУ ГУ МВС України в м. Києві.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскарження безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1