Справа № 202/3631/15-к
УХВАЛА
Іменем України
28 вересня 2015 року м. Дніпропетровськ

Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

судді ОСОБА_2

судді ОСОБА_3

за участю секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

представника потерпілого ОСОБА_6

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9

розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням:

-ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

-ОСОБА_12 у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.15, п.п. 6,12 ч.2 ст. 115 КК України, суд

в с т а н о в и в:

Захисником ОСОБА_7 заявлена скарга про визнання незаконними дій слідчого під час виконання вимог ст.ст. 276- 278 та ст. 290 КПК України, які виразилися в тому, що під час повідомлення про підозру обвинуваченому ОСОБА_12 було порушено право на захист, а захиснику та обвинуваченому не було відкрито матеріали досудового слідства.

Прокурор заперечував проти задоволення скарги, від надання документів що спростовують доводи захисника відмовився.

З огляду на те, що стороною обвинувачення не спростовано доводи захисника, суд вважає за необхідне зазначити про необхідність прокурором виконати вимоги ст. 290 КПК України та відкрити матеріали досудового розслідування іншій стороні.

Крім того, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року проголошено право кожного на розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Зазначена норма імплементована у національне законодавство України й міститься у ст.21 КПК.
Критерії визначення складу суду, повноважного на розгляд кримінального провадження, встановлені нормою ст.31 КПК. Залежно від ступеня тяжкості злочину та (або) виду суб`єкта злочину провадження у суді першої інстанції здійснюється: професійним суддею одноособово, колегіально судом у складі трьох суддів, судом присяжних у складі двох професійних суддів та трьох присяжних.
Правова природа інституту суду присяжних суттєво відрізняється від інших двох складів суду, оскільки :
провадження в суді присяжних віднесено до особливого порядку провадження в суді першої інстанції (§2 гл.30 розд.IV КПК);
встановлено спеціальний порядком формування суду присяжних;
присяжних, при відправленні правосуддя, наділено широким колом прав.
У зв`язку із наведеним закономірним виглядає те, що саме до компетенції суду присяжних законодавець відніс розгляд особливо тяжких злочинів, за які передбачено найбільш суворий вид покарання довічне позбавлення волі, а також встановив інший, відмінний від загального, порядок роз`яснення обвинуваченому права на суд присяжних.
Так, ст.384 КПК визначено, що прокурор зобов`язаний роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. При цьому письмове роз`яснення прокурора додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду.
Інформування обвинуваченого про можливість розгляду кримінального провадження щодо нього судом присяжних ще до початку судового розгляду надасть йому можливість підготуватись до реалізації такого права і його рішення з цього питання буде виваженим та обґрунтованим. Тільки у такому випадку будуть дотримані засади кримінального провадження, в тому числі й забезпечення права на захист, а судовий розгляд буде справедливим.
Як видно з матеріалів справи, прокурор не роз`яснив обвинуваченим можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних та не долучив відповідне письмове роз`яснення до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування.
Суд вважає, що невиконання вимог ст.384 КПК є істотним порушенням кримінального процесуального закону, що узгоджується з обов`язками прокурора про всебічне, повне та неупереджене дослідження обставин кримінального провадження, закріпленими нормою ч.2 ст.9 КПК.
Верховний суд України виконуючи вимоги ч.4 ст.455 КПК, відповідно до якої Судова палата у кримінальних справах ВС формулює висновок із приводу застосування відповідної норми закону України, в ухвалі від 25 червня 2015 року сформулював висновок щодо застосування ст. 384 КПК України, який зводиться до такого:
а) право на розгляд кримінального провадження судом присяжних є невід`ємною складовою права обвинуваченого на захист;
б) порушення такого права свідчить про невиконання прокурором, судом вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка гарантує право кожного на розгляд його справи в порядку кримінального провадження судом, утвореним відповідно до закону, і є порушенням права на розгляд його справи судом, визначеним законом;
в) прокурор під час досудового розслідування, але у будь-якому разі до моменту складання обвинувального акта, повинен роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. Письмове роз`яснення прокурора повинно бути додано до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування;
г) суд під час підготовчого судового засідання повинен роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. Право на суд присяжних обвинуваченого у вчиненні злочину, за яке передбачено покарання у вигляді довічного позбавлення волі, повинно міститись у переліку прав обвинуваченого, які закріплені у письмовій пам`ятці про права та обов`язки;
д) невиконання прокурором вимог ст.384 КПК, в силу вимог п.3 ч.3 ст.314 КПК, є підставою для повернення обвинувального акта прокуророві;
е) невиконання судом під час підготовчого судового засідання вимог ст.384 КПК є безумовною підставою для скасування судових рішень вищими судами.
Виявлені недоліки унеможливлюють призначення судового розгляду, а тому обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст.291, 314, 384 КПК України, суд-

П о с т а н о в и в :

Обвинувальний акт щодо ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.15, п.п. 6,12 ч.2 ст. 115 КК України повернути прокурору прокуратури Дніпропетровської області у зв`язку з його невідповідністю вимогам КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий- суддя ОСОБА_13

Суддя ОСОБА_14

Суддя ОСОБА_15