печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 вересня 2014 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі сторони кримінального провадження старшого слідчого СВ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 про арешт майна

В С Т А Н О В И В :
18.09.2014 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження старшого слідчого СВ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором, що здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні старший прокурор відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про арешт майна.

У судовому засіданні слідчий просив задовольнити клопотання.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Обґрунтовуючи внесене клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що СВ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000072 від 16.05.2014, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Службовою перевіркою № 9615/26-70-53 від 25.03.2014 р., проведеною Київською міжрегіональною митницею Міндоходів, підтверджено неправильну класифікацію товарів, що надходили на адресу: ПП «Будпостач» (), ТОВ «Грін Форест Груп» () та ТОВ «Форте Дженерал» () за кодом УКТЗЕД , який має ставку ввізного мита 0% від митної вартості. Відповідно до матеріалів перевірки такі товари необхідно класифікувати за кодом УКТЗЕД 870110000, який має ставку ввізного мита 10% від митної вартості. Таким чином, перевіркою встановлено, що така неправильна класифікація товарів завдала можливих збитків у вигляді недоборів митних платежів до бюджету держави на суму 3565308,15 грн.

Досудовим слідством встановлено, що вищевказані товари оформлювались за наступними митними деклараціями: № 100270000/2013/204447 від 23.07.2013 р. та № 100270000/2013/204577 від 25.07.2013 р. (митне оформлення здійснено державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Столичний» ОСОБА_5 ); № 100270000/2013/194448 від 18.02.2013 р. (митне оформлення здійснено державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Столичний» ОСОБА_6 );

№ 100270000/2013/200068 від 22.05.2013 р. та № 100270000/2013/199616 від 15.05.2013 р. (митне оформлення здійснено державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Столичний» ОСОБА_7 ); № 100270000/2013/196795 від 30.03.2013 р. (митне оформлення здійснено державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Столичний» ОСОБА_8 ); № 100270000/2013/196791 від 30.03.2013 р. (митне оформлення здійснено державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Столичний» ОСОБА_9 ).

17.09.2014 року в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 вилучено: 160000 гривень та 5390 доларів США.

Згідно висновку експерта КНДІСЕ № 7981/14-45 від 29.08.2014 р. висновки Голови комісії з проведення службової перевірки ОСОБА_10 , викладені у Доповідній записці від 25.03.2014 р. № 9615/26-70-53 щодо невірного присвоєння кодів товарів згідно класифікації УКТЗЕД за наступними митними деклараціями: № 100270000/2013/204447 від 23.07.2013 р.; № 100270000/2013/194448 від 18.02.2013 р.; № 100270000/2013/204577 від 25.07.2013 р.; № 100270000/2013/200068 від 22.05.2013 р.; № 100270000/2013/199616 від 15.05.2013 р.; № 100270000/2013/196795 від 30.03.2013 р.; № 100270000/2013/196791 від 30.03.2013 р. документально підтверджуються в сумі 3 737 720, 47 грн.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Частиною другою вищезазначеної статті передбачено, що слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій ст. 167 КПК України.

Частиною 3 ст. 170 КПК України зазначено, що арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або в інших фізичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно з метою забезпечення цивільного позову, яке вилучено за місцем проживання ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 160000 гривень та 5390 доларів США.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором у порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження».

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1