Справа № 359/1662/15-к
№ 1-в/359/100/2015
УХВАЛА
6 березня 2015 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
за участю прокурора ОСОБА_2 ,
за участю заявника ОСОБА_3 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -
встановив:
24 лютого 2015 р. до суду надійшла заява ОСОБА_3 про скасування арешту майна. В обґрунтування своєї заяви вона зазначила, що 24.01.2014 р. Бориспільським міськрайонним судом Київської області розглянуто справу за її обвинуваченням за ч. 1 ст. 122 КК України, та призначено їй покарання у виді 2 років обмеження волі, та на підставі ст. 75 КК України, звільнено від відбування покарання з випробуванням, з іспитовим строком на 2 роки. Також суд частково задовольнив цивільний позов та стягнув із засудженої ОСОБА_3 грошові кошти у розмірі 20 000 грн. Для забезпечення цивільного позову ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09.09.2013 р. було накладено арешт на рухоме і нерухоме майно, що належить ОСОБА_3 на суму 200 000 грн., де б воно не знаходилося. 03.04.2014 р. ухвалою Апеляційного суду Київської області, вирок Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24.01.2014 р., було змінено, в частині цивільного позову, а саме стягнуто з ОСОБА_3 на користь потерпілої ОСОБА_5 10 000 грн. моральної шкоди. 23.02.2015 р. відділом ДВС Дніпровського районного управління юстиції в м. Києві при виконанні виконавчого провадження № 43236806 було встановлено, що борг по виконавчому листу № 359/3794/13-к, який виданий Бориспільським міськрайонним судом Київської області 16.04.2014 р., сплачений в повному обсязі та видана постанова про звільнення майна боржника з-під арешту. Враховуючи все вищевикладене, та те, що борг сплачений в повному обсязі, то підстави для подальшого арешту майна відсутні, заявник просила суд скасувати арешт накладений на майно в рамках судового провадження, і скасувати ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області № 1-КП/359/118/2013 від 09.09.2013 р.

У судовому засіданні ОСОБА_3 підтримала свою заяву, з вищезазначених підстав, та просила суд задовольнити заяву, і скасувати арешт накладений на її майно.
Прокурор заперечував проти задоволення клопотання.
Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали заяви та докази, якими вона обґрунтовується, суд дійшов до таких висновків.
Судом встановлено, в провадженні судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_6 перебувало кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.
Під час даного кримінального провадження 09.09.2013 р. ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області, з метою забезпечення цивільного позову, накладено арешт на рухоме та нерухоме майно, що належить обвинуваченій ОСОБА_3 на суму 200 000 грн., де б воно не знаходилося (а.с.6).
24.01.2014 р. вироком Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24.01.2014 р., ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, та призначено покарання у виді 2 років обмеження волі, та на підставі ст. 75 звільнено від відбування покарання з іспитовим строком на 2 роки, з покладенням обов`язків, які передбачені ст. 76 КК України. Також частково задоволено цивільний позов, та стягнуто із ОСОБА_3 на користь потерпілої ОСОБА_5 20 000 моральних збитків, та стягнуто в дохід держави судовий збір у розмірі 2 000 грн (а.с.2-5).
Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 03.04.2014 р., вирок Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24.01.2014 р., було змінено, в частині цивільного позову. Цивільний позов задоволено частково, і стягнуто з ОСОБА_3 на користь потерпілої ОСОБА_5 10 000 грн. моральної шкоди, в іншій частині позовних вимог відмовлено. Також з ОСОБА_3 в дохід держави стягнуто судовий збір у розмірі 243 грн. 60 коп. (а.с.7-11).
Частиною 2 ст. 174 КПК України передбачено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ч. 4 ст. 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.
Враховуючи, що на даний час судове провадженням по даному кримінальному закінчено, вирок Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04.12.2014 року набрав законної чинності, то суд не має підстав розглядати дану заяву за нормами КПК України.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, яка викладена у постанові № 6-26 цс 13 від 15 травня 2013 року, вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. В порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством, коли арешт на майно накладено при провадженні в кримінальній справі, розглядаються заяви боржників на правильність арешту майна.
Крім того, слід зазначити, що відповідно до коментованої ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд, який їх ухвалив, вправі вирішувати питання, що виникають внаслідок недоліків, а також питання, що виникли в процесі виконання вироків, зокрема: про скасування заходів забезпечення кримінального провадження, якщо вони не були скасовані судом при ухваленні виправдувального вироку; про виключення з акта опису майна, на яке за законом не допускається стягнення, якщо у вироку не вирішено питання про це майно.
Таким чином, питання щодо скасування арешту майна та виключення майна з акту опису вирішується в порядку, передбаченому ЦПК України. Відповідачами в такому випадку будуть особи, в інтересах яких було накладено арешт.
Керуючись ст. 174, 537, 539 КПК України, суд,
п о с т а н о в и в :
Заяву ОСОБА_3 про скасування арешту майна - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику (власнику) право звернутися до суду в порядку цивільного судочинства з позовом про звільнення майна з під арешту.

Ухвала може бути оскаржена протягом 7 днів з дня проголошення до Апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд Київської області.

Суддя: ОСОБА_1