справа № 201/769/15-к
провадження № 1-кс/201/466/2015
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2015 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: головуючого - слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 на бездіяльність прокурора Дніпропетровської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 21 січня 2015 року надійшла вищевказана скарга, в обґрунтування якої скаржники зазначили, що ними 20 листопада 2014 року було подано заяву (повідомлення) про підготовку до вчинення злочину, але їх заява до ЄРДР внесена не була, в зв`язку чим просили зобов`язати внести інформацію до Єдиного реєстру досудових розслідувань за їх заявою (повідомленням).

В судове засідання скаржники не з`явилися, неодноразово повідомлявся належним чином про дату, місце та час розгляду скарги, однак доказів поважності не явки суду надано не було. Вказаним, на думку суду, наполягали на своїй скарзі і не заперечували проти її розгляду без їх участі. Суд вважає можливим розгляд справи за відсутністю заявників з огляду на вищезазначене.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Суд вважає можливим розгляд справи за відсутністю прокурора з огляду на вищезазначене і положення ст. 306 КПК України.

Перевіривши матеріали скарги, оцінивши надані та добуті докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що скаржники 20 листопада 2014 року звернулися до прокурора м. Дніпропетровська з заявою (повідомлення) про підготовку до вчинення злочину та зазначене звернення було розглянуто прокуратурою Дніпропетровської області та повідомлено їх про результати розгляду, з чим вони не погодилися, що і стало причиною їх звернення до слідчого суді із скаргою.

Частиною 2 ст. 307 КПК України встановлено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України зобов`язують слідчого, прокурора невідкладно, але не пізніше 24-х годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування тільки таку заяву або повідомлення, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші.

Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч. 1 ст. 2 КК України, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно - небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах, або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно - небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З фактичних обставин справи витікає, що скаржники звернулися з заявою (повідомлення) про підготовку до вчинення злочину, а не з заявою чи повідомлення про кримінальне правопорушення та в ній зазначають про можливі на їх думку протиправні дії окремих суддів Господарського суду Дніпропетровської області та інших осіб підчас розгляду справи цим судом.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що заява скаржників у даній справі не містить об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину, про наявність усіх необхідних ознак злочину, а зводиться до незгоди скаржників з розглядом та рішеннями суду у конкретній справі і їх суб`єктивної оцінки вказаних дій та рішень, а тому з урахуванням зазначеного передбачених законом підстав для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вище вказаною заявою (повідомленням) не має.

Крім того, слід зазначити, що можливі наявні порушення суддею норм матеріального чи процесуального права при розгляд справ за участю заявника не є самі по собі злочином та можуть бути підставою для перегляду судових рішень судам вищих інстанцій.

Ця позиція закріплена у ст. 126 Конституції України, яка гарантує незалежність і недоторканість суддів та забороняє вплив на суддів у будь-який спосіб.

Доходячи до такого висновку суд також керується положеннями Закону України «Про судоустрій і статус суддів», якими визначено засади незалежності та самостійності суддів.

Відповідно до ст. 47 вищезазначеного закону, здійснюючи правосуддя суддя є незалежними від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Процесуальні дії судді та постановлені судом рішення перевіряються у процесуальному порядку, позапроцесуальний контроль за розглядом справи та судовими рішеннями не допускається.

Також, пунктом 2 постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади», визначено, що оскільки незалежність суддів є основною передумовою їх об`єктивності та неупередженості, суддя при здійснені правосуддя підкорюється лише закону і нікому не підзвітний. Суддям забезпечується свобода неупередженого вирішення судових справ відповідно до їх внутрішнього переконання, що ґрунтується на вимогах закону.

Всебічне дослідження обставин справи та письмових доказів, з урахуванням допустимості доказів та узгодженістю і несуперечністю між собою дають об`єктивні підстави вважати, що скарга не підлягає задоволенню в повному обсязі.

Не може суд прийняти до уваги наполягання заявників на скарзі, оскільки вона спростовується вищенаведеним і ніякими іншими об`єктивними належними документами чи доказами не підтверджується.

З урахуванням вищевикладеного, а також приймаючи до уваги відсутність підстав для внесення прокурором цих даних до ЄРДР в даному випадку, факту невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, суд вважає вимоги скаржників не обґрунтованими, у зв`язку з чим у задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 214, 303-307 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 на бездіяльність прокурора Дніпропетровської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення відмовити у повному обсязі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: слідчий суддя ОСОБА_1