ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6221/26
провадження № 1-кс/753/870/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" березня 2026 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючої в інтересах ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу в порядку статті 201 КПК України у кримінальному провадженні за №0000014, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудового розслідування від 13.01.2026 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2 КК України

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_2 , діюча в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , у порядку статті 201 КПК України 18.02.2026 року звернулася до слідчого судді із клопотанням про зміну запобіжного заходу, застосованого ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 06.02.2025 року у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт або визначити альтернативний запобіжний захід як застава.

Виходячи з п. 18 ч. 1 ст. 3 Кримінального процесуального кодексу України (далі по тексту - КПК України) слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Частиною 1 статті 1 КПК України встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора (ч. 4 ст.176 КПК України).

Частиною 1 статті 201 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання (частина 2 статті 201 КПК України)

Частиною 3 статті 201 КПК України визначено, що до клопотання мають бути додані:

1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання;

2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання;

3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (частина 4 статті 201 КПК України).

Слідчий суддя, суд, відповідно до частини 5 статті 201 КПК України, має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

З наведених норм вбачається, що сторони кримінального провадження під час реалізації своїх процесуальних прав наділяються відповідними процесуальним обов`язками щодо дотримання прав іншої сторони, оскільки відповідно до позиції Європейського суду з прав людини у рішенні від 23.06.1993 у справі «Руїс Матеос проти Іспанії» кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них, що забезпечує дотримання принципу змагальності.

Вагомою складовою принципу змагальності є принцип рівності сторін кримінального провадження, який відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кресс проти Франції» від 07.06.2001 передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Відтак, з огляду на вищевикладене, сторони кримінального провадження мають процесуальні права та взаємні обов`язки, що виникають у процесі реалізації таких прав, і це забезпечує баланс інтересів сторін провадження у процесуальних діях, що перебувають під судовим контролем.

Процесуальним законом визначено, що обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні покладається на слідчого суддю.

Таким чином, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень зобов`язаний створити і стороні захисту, і стороні обвинувачення рівні процесуальні умови для відстоювання ними своїх процесуальних позицій.

Перевіряючи виконання захисником підозрюваного вимог частини 2 статті 201 КПК України щодо надсилання копії клопотання та матеріалів, якими клопотання обґрунтовується, прокурору, слідчим суддею встановлено, що захисником підозрюваного як автором клопотання не дотримано вказаної вимоги, оскільки встановлено, що до клопотання про зміну запобіжного заходу додано лише скріншот з сайту на якому містяться відомості щодо формування клопотання про зміну запобіжного заходу та намір направити його на адресу Київської міської прокуратури.

Водночас, відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 року, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» і підтверджує факт надання послуги відділенням зв`язку.

Згідно з пп. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення документів учасникам провадження може бути лише бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фінансовим чеком про відправлення.

Разом з тим, в матеріалах клопотання відсутній опис вкладення, що саме клопотання про зміну запобіжного заходу та матеріали, якими клопотання обґрунтовується, заявником було направлено прокурору, всупереч цьому, до клопотання додано скріншот про намір здійснити направлення засобами електронного зв`язку, яке, окрім іншого, не відповідає вказаним процесуальним вимогам, й лише клопотання (без його ідентифікації, підтвердження про надходження й отримання прокурором), всупереч вимоги до надсилання клопотання та матеріалів, якими клопотання обґрунтовується.

Аналогічні вимоги щодо підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, ставляться й до слідчого, прокурора при подачі клопотання про обрання запобіжного заходу.

Так, копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання (ч. 2 ст. 184 КПК України). Й до клопотання, відповідно до п. 3 ч. 3 ст.184 КПК України додаються підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Рівність сторін у кримінальному процесі згідно з КПК та практикою ЄСПЛ, означає, що обвинувачення та захист мають рівні процесуальні права.

Процес також побудований на змагальності та інформованості сторін, де кожна сторона має право бути інформованою про заходи та дії, які вживаються стороною, унаслідок чого інша сторона набуває права спростовувати про вжиті заходи, докази іншої сторони.

Відповідно, зазначене свідчить про недотримання стороною захисту процесуального обов`язку, в порушення принцип рівності іншої сторони у процесі у розумінні «справедливого балансу» між сторонами, який вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони, адже кожна сторона провадження має бути поінформована про подання заяв/клопотань та аргументів іншої сторони, у тому числі, отримувати копії матеріалів справи та доказів, та отримувати належну нагоду брати участь у провадженні перед судом з метою коментувати чи спростовувати їх.

Вказана концепція рівності сторін заснована у низці рішень ЄСПЛ.

Поряд з цим, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом (ст. 22 КПК України).

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (ст. 26 КПК України).

Частиною 6 ст. 9 КПК України встановлено, що у разі якщо норми положення КПК України не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК України.

Стаття 7 КПК України визначає, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Звольський та Звольська проти Чешської Республіки» (Zvolsky and Zvolska v. the Czech Republic, заява № 46129/99, п. 46, Европейського суду з прав людини 2002 - ІХ вказано, що тлумачення національного законодавства, зокрема, процесуальних правил, що застосовуються у судовому провадженні здійснюється судами.

Так, відповідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93, право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням.

За наведених обставин, враховуючи відсутність доказів надіслання прокурору копії клопотання про зміну запобіжного заходу та копій матеріалів, що обґрунтовують клопотання, що свідчить про невідповідність такого клопотання вимогам ст. 201 КПК України та унеможливлює розгляд такого клопотання по суті, з огляду на недопустимість порушення засади змагальності сторін у кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність повернення клопотання особі, яка його подала, без розгляду.

На підставі вищевикладеного, керуючись стст. 194, 201, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючої в інтересах ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу в порядку статті 201 КПК України у кримінальному провадженні за №0000014, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудового розслідування від 13.01.2026 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2 КК України - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_4