Справа № 481/358/26
Провадж.№ 1-кс/481/125/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.03.2026 року Слідчий суддя Новобузького районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинене кримінальне правопорушення,

Установив :

20.03.2026 року до Новобузького районного суду Миколаївської області надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинене кримінальне правопорушення.

Скарга обґрунтована тим, що 15.07.2025 р. ВП №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області були зареєстровані за №26276 заява та повідомлення про кримінальне правопорушення стосовно довготривалої несплати аліментів на утримання неповнолітньої доньки громадянкою ОСОБА_5 за рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу по справі №212/5911/23 від 22.04.2024 р.

Пакет документів разом із заявою батька дитини були перенаправлені за територіальністю до ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївської області, за місцем реєстрації матері дитини.

Між моментом відправки документів у липні 2025 р. від ВП №3 Криворізького РУП в Дніпропетровській області до моменту реєстрації в ВП №1 Баштанського РВП ГУНП у Миколаївській області минуло чотири місяці за які не проводились відповідні дії для виявлення та припинення порушення закону.

Окрім того, навіть після реєстрації за вх.№9584від 12.11.2025 р. документів у ВП №1 Баштанського РВП ГУНП у Миколаївській області, бездіяльність продовжила відбуватися. А саме: адвокатом був поданий адвокатський запит від 24.11.2025 р. щодо відомостей про подальшу роботу із внесенням до ЄРДР. Але у відповіді на запит було повідомлено, що проводиться додаткова робота і у відповідності до Закону України «Про звернення громадян» (не Закону України « Про адвокатуру та адвокатську діяльність») додатково буде повідомлено про прийняте рішення. Ані через 5 робочих днів, ані через 1 місяць з моменту звернення, відповідь не надходила.

Повторно, 11.02.2026 р., адвокатом був надісланий адвокатський запит щодо даного питання. У відповіді на який від ВП №1 Баштанського РВП ГУНП у Миколаївській області надані відомості про нібито відсутність ознак кримінального правопорушення. Відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР - не вносились.

Скаржник вважає, що бездіяльність посадових осіб ВП №1 Баштанського РВП ГУНП у Миколаївській області полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення.

Окрім того, про прийняте рішення про не внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявнику не повідомили. Про нібито відсутність ознак кримінального правопорушення, адвокат дізналася тільки у відповіді на адвокатський запит.

Не зрозуміло з яких підстав слідчий прийшов до такого висновку, адже на даний час від боржниці по аліментам на утримання спільної дитини існує борг майже у 100 000 грн.

Відомості про боржницю внесені до Єдиного реєстру боржників. Родина отримує соціальну допомогу як малозабезпечена родина. Боржниця злісно ухиляється від сплати аліментів і батьківського обов`язку.

Тому скаржник просить слідчого суддю зобов`язати уповноважену особу ВП №1 Баштанського РВП ГУНП у Миколаївській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви ОСОБА_4 від 14 липня 2025 року.

Скаржник ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились. Від представника надійшло клопотання про розгляд справи без їх участі, скаргу вона підтримала та просила задовольнити.

Представник органу, дії якого оскаржуються у судове засідання не з`явився, причини своєї неявки суду не повідомив, що відповідно до ч.3 ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

При цьому слідчому судді для огляду надані матеріали № 222034 за заявою ОСОБА_4 за фактом ухилення від сплати аліментів.

Слідчий суддя дослідивши матеріали скарги та оглянувши матеріали № 222034 за заявою ОСОБА_4 за фактом ухилення від сплати аліментів, робить висновок про необхідність задоволення скарги з наступних підстав.

12.11.2025 помічником чергового ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області зареєстровано за № 9584 матеріали, які надійшли з ВП №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ЄО № 26276 за заявою ОСОБА_4 щодо ухилення від сплати аліментів ОСОБА_5 .

У вказаній заяві заявник вказував, що рішенням Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу з ОСОБА_5 стягнуто на утримання спільної із заявником доньки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліменти у фіксованому розмірі 2934,75 грн. щомісячно. Однак ОСОБА_5 ухиляється від виконання рішення, в наслідок чого станом на 01.06.2025 мається заборгованість у сумі 2934,75 грн. А тому заявник вважав, що ОСОБА_5 злісно ухиляється від сплати встановлених рішенням суду коштів на утримання неповнолітньої дитини, з огляду на що в її діях наявні ознаки складу злочину передбаченого ст. 164 КК України, та підстави для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про що заявник і просив у прохальній частині вказаної заяви.

В додатки до заяви заявником додано копію свідоцтва про народження дитини, копію паспорта ОСОБА_4 , постанову про відкриття виконавчого провадження від 29.10.2024 про стягнення із ОСОБА_5 на корить ОСОБА_4 щомісячно аліментів на утримання неповнолітньої доньки та розрахунок із сплати аліментів вчинений державним виконавцем ОСОБА_7 .

Після отримання заяви ОСОБА_4 т.в.о. начальника СД Відділення поліції № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_8 спрямувала дані матеріали для подальшого розгляду начальну ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області, і в разі встановлення відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, забезпечити невідкладну реєстрацію відповідного рапорту на надсилання матеріалів до СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області не пізніше 24 годин з моменту реєстрації для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

В подальшому на адресу начальника Відділення поліції № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області направлено рапорт інспектора СПД №1 ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області про те, що під час розгляду матеріалів справи, які були зареєстровані до журналу ЄО за № 9584 від 12.11.2025 було встановлено, що ОСОБА_5 ухиляється від сплати аліментів на користь ОСОБА_4 на утримання їх спільної дитини ОСОБА_6 .

За результатами розгляду заяви скаржника інспектором СПД № 1 ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області підготовлена довідка, згідно якої встановлено, що дійсно ухилення від сплати аліментів знайшло своє підтвердження. При цьому взявши до уваги те, що відсутній факт кримінального правопорушення, а також керуючись вимогами Закону України Про звернення громадян та Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017р. № 930, перевірку повідомлення припинено та підготовлено відповідь про результат її розгляду, а також роз`яснено порядок оскарження прийнятого рішення.

Наявні в матеріалах судової справи докази не містять інформації про внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР.

Встановивши вказані обставини приходжу до такого висновку.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частинами 1 та 2 ст. 9 КПК України визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Статтями 38 - 40-1 КПК України визначено органи досудового розслідування, їх структуру, повноваження та обов`язки.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 4, 5 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про:

1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника;

3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;

5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування;

7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження.

Згідно п.п. 1 та 8 розділу 1 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020р. (далі - Положення), це Положення визначає порядок формування та ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - Реєстр), а також надання відомостей з нього.

Відповідно до п. 1 розділу 2 Положення до Реєстру, зокрема, вносяться відомості про:

час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; прізвище, ім`я, по батькові керівника прокуратури, органу досудового розслідування, слідчого, прокурора, який вніс відомості до Реєстру та/або розпочав досудове розслідування та/або здійснює досудове розслідування чи процесуальне керівництво; прізвище, ім`я, по батькові керівника органу прокуратури, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, детектива, керівника органу дізнання, дізнавача (уповноваженої особи інших підрозділів), який вніс відомості до Реєстру та/або розпочав досудове розслідування та/або здійснює досудове розслідування чи процесуальне керівництво.

При цьому слід зазначити, що ч. 5 ст. 214 КПК України та п. 1 розділу 2 Положення визначають перелік відомостей, які необхідно вносити до ЄРДР, однак жодним чином не визначають, що такі відомості обов`язково мають бути зазначені у заяві про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, фактично ст. 214 КПК України закріплено обов`язок прокурора, слідчого, дізнавача, а також уповноваженої особи іншого підрозділу органу Національної поліції, уповноваженої в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування/дізнання. Таким чином, на відміну від процесуального порядку реагування на заяви та повідомлення про злочин, який було встановлено в КПК 1960 року, згаданий обов`язок слідчого, дізнавача або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб учинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч. 4 ст. 214 КПК, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Тобто чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до:

- розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень;

- порушення прав та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях;

- використання інструментів ст. 214 КПК України не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це вже є іншим приводом для початку досудового розслідування за ст. 214 КПК України);

- унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (ст. 383 КК України). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК України.

Таким чином у заяві про вчинення кримінального правопорушення заявник має викласти обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на вищевикладене слід зазначити, що зі змісту заяви скаржника від 14.07.2025 р., з урахуванням контексту в якому у ній подана інформація, слід дійти висновку, що факти значенні у заяві свідчать про ймовірне вчинення кримінального правопорушення. Скаржник до заяви також додає документи на підтвердження зазначених ним обставин.

Отже, інформація зазначена у заяві містить достатні підстави стверджувати про ймовірність вчинення певною особою дій, які мають ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 164 КК України.

Щодо довідки інспектора СПД та посилань у ній на Закон України Про звернення громадян, Порядок розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України № 930 від 15.11.2017р., слід зазначити таке.

Відповідно до преамбули Закону України Про звернення громадян він регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення.

Водночас в Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017р., зазначено, що якщо особа звертається із певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то таке звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах. Також неправильно (з цих же міркувань) розглядати заяви, які, на думку уповноважених суб`єктів органів досудового розслідування, містять відомості про кримінальне правопорушення, за правилами ст. 214 КПК, а які таких відомостей не містять, - за правилами Закону України Про звернення громадян, оскільки така ознака не може використовуватись як розмежувальна для цих двох видів звернень.

З наведених підстав обґрунтованою є практика слідчих суддів, які визнають протиправною бездіяльність слідчих та прокурорів із невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, якщо заява, яка, на думку особи, що її подала, містила відомості про кримінальне правопорушення, однак була розглянута в порядку Закону України Про звернення громадян.

Частиною 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно ч.ч. 1 та 2 ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 11) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, з сукупності вищевикладеного слідує, що скарга є обґрунтованою, а відтак підлягає задоволенню в частині зобов`язання уповноважених осіб Відділення поліції № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області внести відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу на те, що відповідальність за вчинення кримінального правопорушення у вигляді ухилення від сплати аліментів на утримання дітей настає не за будь-яке ухилення, а саме за злісне ухилення.

При цьому, наявність заборгованості не може свідчити про злісне ухилення від сплати аліментів.

Слід враховувати, що правопорушення, передбачене ст. 164 КК, є триваючим, при якому винна особа перебуває в певному злочинному стані. Цьому правопорушенню притаманне безперервне здійснення складу закінченого правопорушення. Будучи вчинене один раз, триваюче правопорушення й надалі триває весь час.

Однак, усі ці обставини мають бути встановленні під час проведення саме досудового розслідування після внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Керуючись ст.ст. 303-307, 369-372 КПК України, слідчий суддя

Постановив :

Скаргу ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинене кримінальне правопорушення, задовольнити частково.

Зобов`язати відповідальних осіб Відділення поліції № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_4 від 14.07.2025 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 164 КК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя