печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2025 року м. Київ

Печерський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисників - адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

підозрюваної - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України підполковника поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Артемівськ Донецької обл., громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , заміжньої, маючої на утриманні малолітню дитину, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованої, раніше не судимої,

у кримінальному провадженні № 0000087 від 18.01.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 3 ст. 368, ч. 2 ст. 354, ч. 4 ст. 354, ч. 1 ст. 369, ч. 2 ст. 369, ч. 3 ст. 358 КК України,

УСТАНОВИВ:

Короткий виклад вимог клопотання

На розгляд слідчому судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання сторони кримінального провадження про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000087 від 18.01.2024, за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

30.07.2025 ОСОБА_6 , вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

На переконання органу досудового розслідування наразі у кримінальному провадженні існують передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України ризики, які обумовлюють застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Позиції сторін кримінального провадження

У судовому засіданні прокурор підтримав вказане клопотання, просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Захисник ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання з підстав необґрунтованості та відсутності ризиків, на які посилався прокурор, оскільки наразі у кримінальному провадженні відповідно до ст. 290 КПК України стороні захисту відкрито матеріали. Вказувала, що підозрювана є внутрішньо-переміщеною особою, має на утриманні малолітню дитину, тому застосування цілодобового домашнього арешту залишить ОСОБА_6 без засобів для існування.

Захисник ОСОБА_5 підтримала думку колеги, заперечила щодо клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваній та просила застосувати ОСОБА_6 особисте зобов`язання.

Підозрювана ОСОБА_6 підтримала своїх захисників, просила застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Обставини, встановлені слідчим суддею, та мотиви слідчого судді

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваної, дослідивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000087 від 18.01.2024, зокрема за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_6 у не вставлений досудовим розслідуванням час, але до 15.07.2024, у не встановленому місці, достеменно знаючи про відсутність будь-яких правових (законних) та фізіологічних (медичних) підстав для отримання інвалідності, будучи здоровою, чітко усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, в порушення існуючого порядку, встановленого законом, вирішила за неправомірну вигоду через Міжрайонну МСЕК м. Бахмут продовжити собі раніше встановлену ІІ-у (другу) групу інвалідності на 3 роки.

Усвідомлюючи, що самостійно, без сприяння інших осіб вчинити вказаний злочин не вдасться, ОСОБА_6 , у не вставлений досудовим розслідуванням час, але до 15.07.2024, у не встановленому місці, вступила у попередню змову із невстановленою на даний час досудовим розслідуванням особою, через яку вона мала передати для голови Міжрайонної МСЕК м. Бахмут ОСОБА_9 суму неправомірну вигоду.

З цією метою ОСОБА_6 , у не вставлений досудовим розслідуванням час, але до 19 год 44 хв 15.07.2024, у не встановленому місці та у не встановлений спосіб, діючи за попередньою змовою із невстановленою на даний час досудовим розслідуванням особою, із прямим умислом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, достеменно знаючи про відсутність будь-яких правових (законних) та фізіологічних (медичних) підстав для отримання інвалідності, будучи здоровою, передала останній для голови Міжрайонної МСЕК м. Бахмут ОСОБА_9 за продовження їй раніше встановленої ІІ-ї (другої) групи інвалідності на 3 роки неправомірну вигоду у розмірі 12 000 грн.

Невстановлена на даний час досудовим розслідуванням особа, отримавши від ОСОБА_6 вказану неправомірну вигоду, у не вставлений досудовим розслідуванням час, але до 19 год 44 хв 15.07.2024, у не встановленому місці та у не встановлений спосіб, діючи за попередньою змовою під прямим єдиним умислом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, достеменно знаючи про відсутність будь-яких правових (законних) та фізіологічних (медичних) підстав для продовження ОСОБА_6 інвалідності, в інтересах останньої, передав ОСОБА_10 , для голови Міжрайонної МСЕК м. Бахмут ОСОБА_9 продовження ОСОБА_6 раніше встановленої ІІ-ї (другої) групи інвалідності на 3 роки неправомірну вигоду у розмірі 12 000 грн.

У свою чергу ОСОБА_10 , діючи в інтересах ОСОБА_9 , 15.07.2024 перебуваючи у відділенні № 17 служби доставки ТОВ «Нова Пошта» за адресою: м. Вінниця, вул. Василя Порика, 5а, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, достеменно знаючи про відсутність будь-яких правових (законних) та фізіологічних (медичних) підстав для продовження ОСОБА_6 інвалідності, о 19 год 44 хв відправив на ім?я голови Міжрайонної МСЕК м. Бахмут ОСОБА_9 за продовження ОСОБА_6 раніше встановленої ІІ-ї (другої) групи інвалідності на 3 роки поштове відправлення за № 2387, в яке вклала неправомірну вигоду у розмірі 12 000 грн.

Голова Міжрайонної МСЕК м. Бахмут ОСОБА_9 16.07.2024, перебуваючи у відділенні № 22 служби доставки ТОВ «Нова Пошта» за адресою: м. Полтава, вул. Павленківська площа, 3б, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, достеменно знаючи про відсутність будь-яких правових (законних) та фізіологічних (медичних) підстав для продовження ОСОБА_6 інвалідності, о 19 год 14 хв отримала за продовження ОСОБА_6 раніше встановленої ІІ-ї (другої) групи інвалідності на 3 роки поштове відправлення за № 2387, у яке було вкладено неправомірну вигоду у розмірі 12 000 грн.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у наданні неправомірної вигоди службовій особі за вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає таку вигоду, будь якої дії з використанням наданого їй службового становища, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

30.07.2025 відповідно до ст. 276 КПК України ОСОБА_6 вручене письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Релевантні джерела права

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Мотиви слідчого судді

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваній ОСОБА_6 необхідно врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні нею кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо обґрунтованості підозри

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягненням особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, проте зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, суд в цьому контексті враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Зокрема, за змістом п. 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі Нечипорук і Йонкало проти України термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі Мюррей проти Об`єднаного Королівства від 28.10.1994, Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства від 30.08.1990).

Обґрунтованість підозри повинна бути визначена, враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

На даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання підозрюваного винуватим чи невинуватим у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, докази сторін в повному обсязі судом не досліджено, і відповідно до ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваної, а виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих та досліджених у судовому засіданні матеріалах, слідчий суддя дійшов висновку про існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача про причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, що підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, висновком експерта, протоколом огляду інформації, іншими документами в сукупності.

Як свідчать матеріали провадження, повідомлення про підозру за своїм змістом відповідає вимогам ст. 277 КПК України та на даному етапі сумнівів щодо його законності або порушення порядку вручення не викликає.

Щодо наявності ризиків

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , а виходячи лише з фактичних даних, зазначених у доданих до клопотання документах, слідчий суддя доходить висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Слідчий суддя зауважує, що згідно з вимогами чинного законодавства сама по собі наявність обґрунтованої підозри не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваної запобіжного заходу, оскільки їх застосування потребує наявність існування хоча б одного із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії, що передбачені в цій статті.

Як вбачається із клопотання, слідчий указував на наявнісь ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- ризик переховування від органів досудового розслідування, оскільки ОСОБА_6 , розуміючи тяжкість інкримінованого їй злочину та невідворотність покарання, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, що призведе до уникнення кримінальної відповідальності;

- ризик того, що підозрювана може знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час не встановлені всі обставини, які підлягають доказуванню, не встановлені всі особи причетні до вчинення злочину;

- ризик того, що підозрювана може вплинути на свідків та іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки на даний час у кримінальному провадженні не встановлено всіх осіб причетних до вказано злочину;

- ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки ОСОБА_6 , може зловживати процесуальними правами, що може виразитись у несвоєчасній явці для проведення слідчих дій або неявці під приводом територіальної віддаленості від органу досудового розслідування;

- ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки є підстави, що неправомірні дії ОСОБА_6 носять непоодинокий характер, може вчиняти інші кримінальні правопорушення, з метою уникнення кримінальної відповідальності, в тому числі шляхом підроблення чи використання підроблених документів.

Слідчий суддя погоджується з твердженням сторони обвинувачення, що, враховуючи тяжкість покарання, підозрювана може переховуватись від органу досудового розслідування.

Крім того, слідчий суддя враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (ч. 4 ст. 95 КПК). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Однак, слідчий суддя вважає недоведеним, що ОСОБА_6 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки вона є раніше не судимою особою. Крім того, в ході розгляду справи встановлено, що підозрювана ОСОБА_6 є внутрішньо-переміщеною особою, заміжня, має на утриманні малолітню доньку ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Також, слідчим суддею встановлено, що 04.08.2025 постановою прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 завершено досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000087 від 18.01.2024 та в цей же день повідомлено підозрювану ОСОБА_6 про завершення досудового розслідування та повідомлено про відкриття сторонам матеріалів кримінального провадження, тому ризик знищення та спотворення доказів є необґрунтованим.

Слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваної ОСОБА_6 , обставини вчинення кримінального правопорушення, його тяжкість, її попередню процесуальну поведінку, стадію досудового розслідування, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді у вигляді домашнього арешту, що полягає в забороні підозрюваній залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у певний період доби, а саме: з 23:00 год. до 06:00 год. наступної доби, за винятком необхідності отримання медичної допомоги та необхідності прослідування в укриття, строком на дві місяці, тобто до 04.10.2025, та покласти на підозрювану ОСОБА_6 такі обов`язки, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися за межі Тернопільської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

- здати на зберігання до Управління ДМС у Тернопільській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними, свідками у даному кримінальному провадженні.

На даній стадії досудового розслідування нічний домашній арешт буде достатнім для запобігання встановленим ризикам, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, надасть їй можливість працювати та забезпечувати родину.

Керуючись ст. 176-178, 181, 194, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні підозрюваній залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у певний період доби, а саме: з 23:00 год. до 06:00 год. наступної доби, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги або/та необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги, строком на дві місяці, тобто до 04.10.2025 включно, із покладенням наступних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися за межі Тернопільської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

- здати на зберігання до Управління ДМС у Тернопільській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними, свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні № 0000087 від 18.01.2024.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний тест ухвали проголошено 11.08.2025 о 08:35 год.

Слідчий суддя ОСОБА_12