КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/824/258/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2026 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3

ОСОБА_4

за участю

секретаря ОСОБА_5

особи, яка подала скаргу, ( в режимі ВКЗ) ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2024 року,

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2024року скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва залишено без розгляду.

Прийняте рішення слідчий суддя обґрунтував тим, що ОСОБА_6 зловживає своїми процесуальними правами, а тому має наслідком постановлення судом рішення про залишення такої скарги без розгляду (такий висновок узгоджується із постановою Верховного Суду від 24 березня 2021 року у справі № 937/1059/20). Зокрема, як зазначив слідчий суддя, за період з 12 серпня 2024 по 23 жовтня 2024 року Солом`янським районним судом м. Києва було зареєстровано та розподілено 2276 скарг ОСОБА_6 , поданих на бездіяльність прокурорів Солом`янської окружної прокуратури м. Києва та слідчих Солом`янського УП ГУНП у м. Києві. При цьому, як підкреслено в оскаржуваній ухвалі, скарги за своїм змістом є майже ідентичними, вони стосуються бездіяльності прокурорів, які полягають у не розгляді однотипних клопотань, поданих ОСОБА_6 протягом липня-серпня 2024 року, як потерпілим, в межах кримінального провадження № 0000409.

Слідчий суддя дійшов висновку, що подання ОСОБА_6 надмірної кількості однотипних скарг на бездіяльність прокурорів Солом`янської окружної прокуратури м. Києва протягом короткого терміну відповідає ознакам сутяжництва, як форми зловживання процесуальними правами.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, адвокат ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та направити справу на новий розгляд в іншому складі суду.

У мотивувальній частині апеляційної скарги адвокат ОСОБА_7 , зазначаючи, що строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді не пропущений, оскільки виявлена ухвала була в ЄДРСР 21 липня 2025 року. Водночас просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, мотивуючи тим, що йому, як представнику ОСОБА_6 , не було направлено копії ухвали слідчого судді. Дане клопотання, як зазначено в апеляційній скарзі, зроблено на випадок того, що у суддів може виникнути інше тлумачення правил КПК України щодо визначення дати строку оскарження. Також вказав, що під час судового засідання надасть додаткові пояснення, до того ж, він довгий час знаходиться на лікарняному, але міг і може приймати участь у судовому засіданні через ВКЗ.

Адвокат ОСОБА_7 , прокурор повідомлені про день, час та місце апеляційного розгляду у встановленому законом порядку, до суду апеляційної інстанції не з`явились.

Від адвоката ОСОБА_7 надійшла заява по скаргам, поданим до Київського апеляційного суду до жовтня 2025 року як ним, так і ОСОБА_6 , в якій адвокат ОСОБА_7 просить проводити апеляційний розгляд за його відсутності у разі, якщо бере участь ОСОБА_6 .

Від прокурора будь-яких заяв та клопотань не надходило.

Зважаючи на положення ч. 4 ст. 405 КПК України, колегія суддів вважає можливим проведення розгляду за відсутності вказаних осіб.

Під час апеляційного розгляду ОСОБА_6 , беручи участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, заявив відводи суддям ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , після чого в режимі відеоконференції участь в судовому засіданні не брав.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали судового провадження, обговоривши доводи, викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів доходить такого висновку.

З матеріалів справи встановлено, що до Солом`янського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 по нерозгляду клопотання у кримінальному провадженні № 00000409 від 17 вересня 2014 року.

Слідчим суддею на стадії вирішення питання про відкриття провадження за поданою скаргою 23 жовтня 2024 року прийнято рішення про залишення скарги ОСОБА_6 без розгляду.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України на ухвалу слідчого судді апеляційна скарга може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Відповідно до ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

З матеріалів судового провадження встановлено, що 23 жовтня 2024 року в електронний кабінет адвоката ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та Солом`янської окружної прокуратури м. Києва направлена копія оскаржуваної ухвали.

Таким чином, для учасників даного судового провадження строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 23 жовтня 2024 року розпочинається для кожного з них з дня отримання кожним з них копії ухвали.

З огляду на те, що адвокату ОСОБА_7 копія ухвали доставлена до електронного кабінету 23 жовтня 2024 року, про що свідчить Довідка, сформована відповідно до вимог п. 13.12 та інш. Інструкції користувача підсистеми «електронний суд» ЄСІТС, затвердженої наказом ДП «Інформаційні судові системи», то строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 23 жовтня 2024 року для нього розпочинається з дня отримання копії ухвали та закінчується 28 жовтня 2024 року, що є робочим днем - понеділок.

Апеляційна скарга адвокатом ОСОБА_7 подана електронною поштою 21 липня 2025 року.

Таким чином апеляційна скарга адвокатом ОСОБА_7 подана поза межами строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи.

Згідно з висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 20 квітня 2017 року № 5-440кс(15)16, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Також згідно з висновком Верховного Суду, викладеному в ухвалі від 17 червня 2020 року у справі № 51-1599км20, поважними причинами пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення за відповідним клопотанням в порядку, передбаченому ст. 117 КПК України, може бути необізнаність заінтересованих осіб з мотивами постановленого рішення (відповідно до висновку об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеному в Постанові від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18), а також захворювання учасника провадження та інші непереборні обставини.

Про поважність причин на поновлення строку апеляційного оскарження може свідчити наявність конкретних обставин, які об`єктивно перешкоджали своєчасному зверненню до суду зі скаргою протягом встановленого законом строку на апеляційне оскарження рішення суду, виникли раптово, носили несподіваний характер і не могли бути контрольовані апелянтом. Питання про поважність причин пропуску процесуального строку оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку з врахуванням того, які саме дані наведені у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження та чи підтверджуються вони відповідними доказами(ухвала Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 30 березня 2021 року у справі № 426/1603/19).

Однак, колегія суддів враховує, що адвокатом ОСОБА_7 таких обставин не наведено та доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку не надано.

Доводи адвоката ОСОБА_7 про те, що він випадково з ЄДРСР дізнався про наявність оскаржуваної ухвали слідчого судді, на думку колегії суддів, є непереконливими, оскільки відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX для адвокатів визначена обов`язкова реєстрація та використання електронних кабінетів у ЄСІТС.

Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженої рішенням Вищою ради правосуддя 17 серпня 2021 року (із змінами та доповненнями), Інструкцією з діловодства в місцевих та апеляційних судах України у редакції наказу Державної судової адміністрації України

від 17 жовтня 2023 року № 485 (із змінами), передбачено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет в ЄСІТС, суд вручає копії електронних примірників судових рішень у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Однак, матеріали справи не містять заяви адвоката ОСОБА_7 про видачу йому копії ухвали в паперовому виді, як і не надано таких доказів апелянтом апеляційному суду.

При цьому колегія суддів враховує, що будь-яких доказів на підтвердження того, що, починаючи з дня доставки копії ухвали суду адвокату ОСОБА_7 до дня звернення до суду апеляційної інстанції, апелянт об`єктивно був позбавлений можливості подати апеляційну скаргу, адвокатом ОСОБА_7 не надано, як і не зазначено будь-яких інших обставин, які об`єктивно б перешкоджали адвокату ОСОБА_7 подати у встановлений законом строк апеляційну скаргу.

З огляду на встановлені під час розгляду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді обставини, колегія суддів не вбачає підстав для поновлення адвокату ОСОБА_7 строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, а відтак клопотання адвоката ОСОБА_7 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді до задоволення не підлягає.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Керуючись ст. ст. 376, 117, 399 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Відмовити адвокату ОСОБА_7 у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2024 року, якою скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва залишено без розгляду.

Апеляційну скаргу разом з додатками повернути адвокату ОСОБА_7 .

Ухвала може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді:

______________________ _______________ __________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4