Справа № 308/1514/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 лютого 2026 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у рамках кримінального провадження №0000179, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у рамках кримінального провадження №0000179, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

З внесеного клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що cлідчим управлінням ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000179, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.11.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , будучи службовою особою, достовірно знаючи в силу своїх службових обов`язків про порядок та підстави затвердження проектів землеустрою та передачі у власність земельних ділянок, виконуючи функції по керівництву діяльністю управлінням, та несучи персональну відповідальність за виконання покладених на управління завдань, маючи реальну можливість діяти так, як того вимагають інтереси служби, усупереч вимог ст. 56, 57, п. «ґ» ч. 1 ст. 84 Земельного кодексу України, діючи умисно, використала службове становище, всупереч інтересам служби в інтересах ОСОБА_5 не виконала основну функцію територіального органу виконавчої влади, що здійснює реалізацію державної політики у сфері земельних відносин по державному нагляду у сфері землеустрою, що знаходиться у прямому причинному зв`язку із прийняттям рішення про передачу у приватну власність ОСОБА_5 земельної ділянки лісогосподарського призначення з кадастровим номером :08:001:0689 площею 1,0 га, вартістю 1801600 грн, чим спричинено охоронюваним законом державним інтересам в особі Філії «Карпатський лісовий офіс», , ДП «Ліси України», матеріальну шкоду на вищевказану суму, що у 250 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян та є тяжкими наслідками.

Крім того, ОСОБА_4 , будучи службовою особою, достовірно знаючи в силу своїх службових обов`язків про порядок та підстави затвердження проектів землеустрою та передачі у власність земельних ділянок, виконуючи функції по керівництву діяльністю управлінням, та несучи персональну відповідальність за виконання покладених на управління завдань, маючи реальну можливість діяти так, як того вимагають інтереси служби, усупереч вимог ст. 56, 57, п. «ґ» ч. 1 ст. 84 Земельного кодексу України, діючи умисно, використала службове становище, всупереч інтересам служби в інтересах ОСОБА_6 не виконала основну функцію територіального органу виконавчої влади, що здійснює реалізацію державної політики у сфері земельних відносин по державному нагляду у сфері землеустрою, що знаходиться у прямому причинному зв`язку із прийняттям рішення про передачу у приватну власність ОСОБА_6 земельної ділянки лісогосподарського призначення з кадастровим номером :08:001:0695 площею 0,58 га, вартістю 1032478 грн, чим спричинено охоронюваним законом державним інтересам в особі Філії «Карпатський лісовий офіс», , ДП «Ліси України», матеріальну шкоду на вищевказану суму, що у 250 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян та є тяжкими наслідками

Відповідно до висновку експерта №3497 від 08.01.2026 земельні ділянки з кадастровими номерами :08:001:0689 та :08:001:0695 накладаються на землі лісогосподарського призначення.

Постановою слідчого від 09.01.2026 земельні ділянки, які було відчужено із складу земель лісогосподарського призначення державної власності, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000179.

На підставі викладеного та з метою запобігання вчинення будь-яких дій, спрямованих на відчуження майна, а саме, земельної ділянки за кадастровим номером :08:001:0695, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на цю земельну ділянку.

Як зауважує прокурор, не застосування такого виду забезпечення кримінального провадження як арешт на вищевказане майно негативно вплине на хід досудового розслідування, унеможливить встановлення всіх важливих обставин вчиненого кримінального правопорушення, може призвести до їх відчуження, поділу заінтересованими особами з метою перешкоджання встановлення об`єктивної істини, адже існують обґрунтовані підстави вважати, що зазначені у клопотанні земельні ділянки були одержані їх теперішніми власниками внаслідок вчинення злочину та у подальшому відчужені, змінені їх площі та кадастрові номери з метою приховування, маскування походження злочинно набутого майна або володіння ним, а тому визнання такого майна речовим доказом є обґрунтованим і переслідує законну мету збереження цього майна як речового доказу.

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, земельна ділянка з кадастровим номером :08:001:0695, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, площею 0,58 га, на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Прокурор зазначає, що враховуючи те, що земельна ділянка за кадастровим номерам :08:001:0695 є предметом кримінального правопорушення та набута кримінально протиправним шляхом, тобто має значення речового доказу по даному кримінальному провадженні, а також є предметом спору у цивільній справі, з метою запобігання вчинення будь-яких дій, спрямованих на її відчуження, перереєстрацію, поділ, виділ та інше, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні на неї арешту.

Вказана земельна ділянка відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Арешт земельної ділянки як речового доказу, необхідний саме з метою забезпечення його збереження у незмінному стані, усунення ризиків зміни речового доказу, знищення чи спотворення відповідних якостей речового доказу, що використовуються під час доказування фактичних обставин, що становлять предмет кримінального провадження.

На підставі наведеного, прокурор просить накласти арешт із забороною відчуження та розпорядження на земельну ділянку з кадастровим номерам :08:001:0695, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, площею 0,58 га, що на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Прокурор у судове засідання не з`явився, при цьому подав заяву, згідно з якою просить розглянути клопотання про арешт майна без його участі, зазначивши, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовольнити. У відповідності до ч. 2 ст. 172 КПК України прокурор просить розглянути клопотання без повідомлення власника майна з метою забезпечення арешту майна та унеможливлення його перепродажу третім особам.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Виходячи з наявних матеріалів кримінального провадження, долучених до клопотання про арешт майна, слідчим суддею визнано за необхідне на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України розглянути дане клопотання без повідомленням власника майна з метою забезпечення арешту майна.

Розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як встановлено у судовому засіданні, слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000179, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудове розслідування розпочато за фактом того, що посадовими особами ГУ Держгеокадастру в Закарпатській області протягом 2018-2020 у порушення вимог земельного законодавства України передано у приватну власність земельні ділянки на території Рахівського району Закарпатської області, у тому числі земельну ділянку з кадастровим номерам :08:001:0695.

У рамках даного кримінального провадження повідомлено про підозру ОСОБА_4 .

Висновком експерта за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи від 08.01.2026 №3497-Е стверджується, що земельна ділянка з кадастровим номером :08:001:0695 за матеріалами лісовпорядкування 2010 року повністю накладається на квартал 3 Свидовецького лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ», а саме: на виділ 8 площею 0,0115 га, на виділ 7 0,5685 га.

Відповідно до інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер інформаційної довідки: 462654077 від 03.02.2026) земельна ділянка з кадастровим номером :08:001:0695, площею 0,58 га, на праві спільної часткової власності по 1/2 частки належить ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_1 , та ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Постановою слідчого від 09.01.2026 земельну ділянку з кадастровим номером :08:001:0695 визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

При цьому за загальними правилами застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначеними ст. 132 КПК України, для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні, а застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 84 КПК України процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 98 КПК України).

За приписами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Оцінивши наведене, враховуючи наявність сукупності розумних підозр вважати, що зазначене у клопотанні майно земельна ділянка з кадастровим номером :08:001:0695, є доказом кримінального правопорушення та зберегло на собі його сліди, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, беручи до уваги, що стороною обвинувачення доведено наявність достатніх підстав для накладення арешту на вказане майно, слідчий суддя дійшов до переконання про обґрунтованість та задоволення внесеного клопотання з підстав, визначених п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Слідчий суддя зазначає, що матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання його зникнення, відчуження, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, своєю чергою, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

Слідчий суддя також враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час ухвалення рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту.

Керуючись ст. 98, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно із забороною відчуження та розпорядження, а саме: земельну ділянку з кадастровим номерам :08:001:0695, площею 0,58 га, що на праві спільної часткової власності по 1/2 частки належить ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_1 , та ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1