Справа № 357/4111/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2026 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 8 Білоцерківського міськрайонного суду Київської області клопотання слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Білоцерківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000071 від 22.02.2026, за ознаками скоєння кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.1 ст.358, ч.4 ст.358, ч.1 ст.369, ч.1 ст.382 КК України, щодо підозрюваного

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Києві, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, одруженого, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 у військовому званні солдат, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

У С Т А Н О В И В:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

До слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Білоцерківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000071 від 22.02.2026, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.1 ст.358, ч.4 ст.358, ч.1 ст.369, ч.1 ст.382 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що у період з 01.04.2025 по 01.06.2025, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_5 діючи умисно, з метою подальшого використання підробленого посвідчення водія, через мережу «Інтернет» у соціальній мережі «Facebook» знайшов оголошення щодо виготовлення такого документа та, листуючись із невстановленою особою, надіслав їй власний фотознімок, зразок підпису, анкетні дані та фотокопію паспорта громадянина України, а також перерахував грошові кошти у сумі 7500 грн, що, за версією сторони обвинувачення, було використано для виготовлення підробленого посвідчення водія серії НОМЕР_2 на його ім`я.

У тому ж періоді, але точна дата досудовим розслідуванням не встановлена, ОСОБА_5 у відділенні № 160 ТОВ «Нова Пошта» у м. Києві отримав вказане підроблене посвідчення водія, яке попередньо замовив у невстановленої особи.

Крім того, 22.02.2026 близько 10 год. 52 хв. на автомобільній дорозі М-05 «Київ-Одеса» на 78 км поблизу м. Біла Церква Київської області ОСОБА_5 , керуючи автомобілем «Audi 80», реєстраційний номер НОМЕР_3 , на вимогу працівників поліції надав завідомо підроблене посвідчення водія серії НОМЕР_2 , усвідомлюючи його підробленість та маючи на меті створити видимість наявності права на керування транспортним засобом і уникнути відповідальності.

Також, за версією сторони обвинувачення, після викриття факту використання підробленого документа у ОСОБА_5 виник умисел на надання працівникам поліції ОСОБА_7 та ОСОБА_8 неправомірної вигоди за невчинення дій в його інтересах. Зокрема, 22.02.2026 у період з 11 год. 00 хв. по 11 год. 03 хв., перебуваючи поблизу стаціонарного блокпоста на 78 км автодороги М-05 «Київ-Одеса», він надав вказаним службовим особам неправомірну вигоду у розмірі 3000 грн за неповідомлення на лінію «102» про використання ним посвідчення водія з ознаками підробки та з метою уникнення встановленої законом відповідальності.

Окрім цього, як зазначено у клопотанні, ОСОБА_5 , будучи обізнаним про наявність постанов Оболонського районного суду м. Києва, якими його було позбавлено права керування транспортними засобами, маючи реальну можливість їх виконати, 22.02.2026 о 10 год. 52 хв. керував автомобілем «Audi 80», чим умисно не виконав судові рішення, що набрали законної сили.

27.02.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.1 ст.358, ч.4 ст.358, ч.1 ст.369, ч.1 ст.382 КК України.

На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення посилається на наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пп.1, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливості переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та вчинення іншого кримінального правопорушення. На думку слідчого і прокурора, застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та просив застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на наявність обґрунтованої підозри, ризиків, передбачених пп.1, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, та недостатність більш м`яких запобіжних заходів.

Захисник і підозрюваний проти задоволення клопотання заперечували, вказуючи на його безпідставність, а також на недоведеність і непідтвердження належними доказами заявлених ризиків.

Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали, та правове обґрунтування рішення.

СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000071 від 22.02.2026 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.1 ст.358, ч.4 ст.358, ч.1 ст.369, ч.1 ст.382 КК України.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню або вчинити інше кримінальне правопорушення. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри та ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Запобіжні заходи обмежують право особи на свободу та особисту недоторканість, гарантоване ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть застосовуватися лише за наявності законної мети, належних підстав та з дотриманням принципу пропорційності.

Згідно зі ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема вагомість доказів, тяжкість можливого покарання, вік і стан здоров`я підозрюваного, його соціальні зв`язки, репутацію, наявність судимостей та інші дані про особу.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання слідчий суддя має встановити, чи доводять надані сторонами докази: наявність обґрунтованої підозри; наявність хоча б одного із ризиків, передбачених ст.177 КПК України; а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Оцінюючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя враховує, що відповідно до практики ЄСПЛ, зокрема рішень у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» та «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає існування фактів чи інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити правопорушення.

При цьому, як зазначено ЄСПЛ у справах «Феррарі-Браво проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Чеботарь проти Молдови», на цій стадії провадження не вимагається доведення вини особи у тому обсязі, який є необхідним для постановлення обвинувального вироку. Слідчий суддя вирішує лише питання про вірогідність причетності особи до інкримінованих діянь та достатність цього рівня підозри для застосування запобіжного заходу.

27.02.2026 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.1 ст.358, ч.4 ст.358, ч.1 ст.369, ч.1 ст.382 КК України.

Обґрунтованість підозри на цій стадії провадження підтверджується доданими до клопотання матеріалами, а саме: витягами з ЄРДР, рапортами, протоколами огляду місця події від 22.02.2026 з фототаблицями, копією висновку експерта від 24.02.2026 № СЕ-19/111-26/8999-ДД, протоколом огляду комп`ютерних даних від 26.02.2026, постановою про визнання грошових коштів речовим доказом та передачу їх на депозитний рахунок від 25.02.2026, протоколами допиту свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 від 26.02.2026, інформацією Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Київській та Чернігівській областях, а також постановами Дарницького районного суду м. Києва від 24.04.2023, Оболонського районного суду м. Києва від 11.08.2017, 16.08.2017, 11.12.2017, 08.02.2018, 26.10.2018.

Оцінивши сукупність наявних на цій стадії провадження доказів з точки зору їх достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя дійшов висновку, що вони підтверджують наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.1 ст.358, ч.4 ст.358, ч.1 ст.369, ч.1 ст.382 КК України.

Разом з тим, відповідно до ст.198 КПК України, висновки, викладені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не мають преюдиціального значення під час подальшого розгляду кримінального провадження по суті.

Оцінюючи наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином України, має середню спеціальну освіту, одружений, є військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 у званні солдата, зареєстрований у м. Києві та раніше не судимий.

Разом з тим прокурором доведено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні, зокрема, кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до чотирьох років. Усвідомлення можливості настання несприятливих для нього наслідків у разі визнання винуватим може спонукати підозрюваного до ухилення від явки за викликом та переховування від органів досудового розслідування і суду.

Водночас доводи сторони обвинувачення щодо наявності ризику, передбаченого п.4 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя оцінює критично, оскільки вони мають загальний і надуманий характер. Сам по собі факт того, що на час розгляду клопотання не встановлено всіх обставин кримінального провадження, не свідчить про реальну можливість перешкоджання розслідуванню. Стороною обвинувачення не наведено конкретних даних про те, у чому саме може полягати таке перешкоджання, на які докази чи процесуальні дії підозрюваний може вплинути, а також не надано відомостей про вчинення ним будь-яких дій, спрямованих на зрив слідчих або процесуальних дій, знищення чи спотворення доказів.

Не можуть бути покладені в основу висновку про наявність цього ризику й доводи про неявку підозрюваного на виклики слідчого, оскільки вони не враховують наявності поважних причин. Як убачається з матеріалів, 10.03.2026 підозрюваний повідомив орган досудового розслідування про неможливість прибуття 13.03.2026 у зв`язку з виконанням службових обов`язків. Належних та допустимих доказів систематичного ухилення від явки або ігнорування викликів матеріали клопотання не містять.

Отже, ризик, передбачений п.4 ч.1 ст.177 КПК України, стороною обвинувачення не доведений.

Так само не знайшли належного підтвердження доводи сторони обвинувачення щодо наявності ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

Такий ризик не може ґрунтуватися виключно на характері підозри чи тяжкості інкримінованих діянь. У клопотанні не наведено жодних конкретних фактичних даних, які б свідчили про намір підозрюваного продовжити протиправну діяльність, підготовку до вчинення нового кримінального правопорушення, наявність нових епізодів чи інших обставин, що об`єктивно вказують на реальність такого ризику.

При цьому слідчий суддя враховує, що підозрюваний раніше не судимий, відомості про притягнення його до кримінальної відповідальності в минулому у матеріалах клопотання відсутні, а інкриміновані йому дії стосуються конкретних завершених подій, яким уже надано правову оцінку в межах цього кримінального провадження. Відомостей про продовження протиправної поведінки після викриття чи про вчинення нових кримінальних правопорушень матеріали не містять.

За таких обставин ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, також є недоведеним.

Таким чином, слідчим суддею встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, а також доведеність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Вирішуючи питання про вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить із такого.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби та може бути застосований до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно зі ст.196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, мають бути зазначені конкретні обов`язки, покладені на підозрюваного.

Водночас ч.3 ст.176 КПК України передбачено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий або прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти встановленому ризику.

З урахуванням характеру та обставин інкримінованих діянь, тяжкості можливого покарання, даних про особу підозрюваного, його віку, стану здоров`я, соціальних зв`язків, способу життя, а також з огляду на те, що стороною обвинувачення доведено лише ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування цілодобового домашнього арешту є надмірним, а наявний ризик може бути нейтралізований шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до ст.179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного обов`язку виконувати визначені слідчим суддею процесуальні обов`язки. Згідно з ч.7 ст.194 КПК України такі обов`язки можуть бути покладені на строк не більше двох місяців.

Отже, слідчий суддя вважає, що вірогідність ухилення підозрюваного від виконання процесуальних обов`язків не є настільки значною, щоб вимагати застосування домашнього арешту, а тому належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 може забезпечити більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України. Саме такий запобіжний захід є необхідним, достатнім і пропорційним встановленому ризику.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176179, 181, 193196, 369372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Білоцерківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000071 від 22.02.2026, за ознаками скоєння кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.1 ст.358, ч.4 ст.358, ч.1 ст.369, ч.1 ст.382 КК України, щодо підозрюваного ОСОБА_5 відмовити.

Обрати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 27.04.2026, в межах строку досудового розслідування, такі процесуальні обов`язки:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживаннята/або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням покладених обов`язків покласти на слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 .

Копію ухвали про обрання запобіжного заходу негайно вручити учасникам процесу після її проголошення.

Відповідно до ст.205 КПК України ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1