Справа № 276/509/26
Провадження по справі 1-кс/276/126/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2026 року селище Хорошів

Слідчий суддя Хорошівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №3 Житомирського районного управління поліції №2 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про застосування у кримінальному провадженні №0000052 від 24.03.2026 запобіжного заходу у виді застави відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Мурманськ, російської федерації, громадянина України, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , неодруженого, інших осіб на утриманні не має, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий СВ відділення поліції №3 Житомирського районного управління поліції №2 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хорошівського районного суду Житомирської області з клопотанням про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим відділенням проводиться досудове розслідування кримінального провадження за № 0000052 від 24 березня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

У ході досудового розслідування цього кримінального провадження 25.03.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 263 КК України, за фактом того, що 16.08.2025 ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» №69/2022 від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань, ОСОБА_5 призвано на військову службу за призовом під час проведення загальної мобілізації.

Надалі військовослужбовця ОСОБА_5 17.10.2025 наказом № 310 призначено на посаду командира відділення стрільців військової частини НОМЕР_1 , та зараховано до списків особового складу вказаної військової частини та поставлено на всі види забезпечення.

Так, у невстановлений слідством день, час та місці, ОСОБА_5 , діючи зі злочинним умислом, спрямованим на придбання бойових припасів, з метою подальшого їх незаконного зберігання та носіння, достовірно знаючи про відсутність у нього передбаченого законом дозволу на придбання, носіння та зберігання боєприпасів, в порушення вимог постанови Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 24.01.1995, «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробника для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за властивостями, метальними снарядами несмертельної дії, та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї, або вибухових матеріалів», затвердженої наказом МВС від 21.08.1998 року та «Положення про дозвільну систему», затвердженої постановою КМУ № 576 від 12.10.1992, незаконно придбав у невстановлений спосіб предмет схожий на наступальну осколкову ручну гранату «РГН», яка належить до вибухових пристроїв військового призначення бойових припасів, яку в подальшому ОСОБА_5 переніс при собі та її незаконно носив в правій передній кишені власних штанів 24.03.2026 близько 16 год. 00 хв. в селищі Хорошів, поблизу магазинів «Крафт» та «Нова Баварія», що по вул. Героїв України, буд. 28, Житомирського району Житомирської області.

Надалі, 24.03.2026 близько 16 год. 20 хв. в середині магазину «Нова Баварія» в селищі Хорошів, по вул. Героїв України, 28 Житомирського району Житомирської області, працівники поліції під час поверхневого огляду ОСОБА_5 в його правій передній кишені штанів виявлено та вилучено предмет схожий на наступальну осколкову ручну гранату «РГН», яка належить до вибухових пристроїв військового призначення бойових припасів, яку останній незаконно придбав, носив та зберігав без передбаченого законом дозволу.

У ході досудового розслідування 24.03.2026 о 16 год. 20 хв. за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, в порядку ст. 208 КПК України, затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . У подальшому, 25.03.2026 останньому повідомлено про підозру за вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

В клопотанні слідчий посилається на наявність ризиків, визначених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ухилятися від органу досудового розслідування та суду, а також може вчиняти спроби протиправного впливу на свідків у кримінальному проваджені будь яким шляхом для зміни (відмови) від показів останніх.

На переконання слідчого, з урахуванням ризиків, застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж застава, не зможе гарантувати належного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків та запобігти вищевказаним спробам перешкоджати досудовому розслідуванню.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали клопотання, просили його задовольнити, з підстав зазначених у ньому, додатково зазначили, що підозра є обґрунтованою та підтверджується зібраними у ході розслідування доказами.

Підозрюваний не заперечив свою винуватість у вчиненні кримінального правопорушення, в якого його підозрюють. Просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід ніж застава, оскільки не має змоги сплатити кошти в рахунок застави. Водночас повідомив, що наразі є військовослужбовцем та отримує щомісяця грошове забезпечення у розмірі 22000,00 гривень та йому на праві власності належить частки квартири, в якій він проживає разом з матір`ю.

Захисник підозрюваного також просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, оскільки останній раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки та не має наміру ухилятися від слідства та суду.

Дослідивши клопотання та додані до нього копії з матеріалів кримінального провадження, заслухавши доводи прокурора, слідчого, пояснення підозрюваного, захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Частиною першою статті 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється (ст. 178 КПК України).

Слідчим суддею встановлено, що СВ ВП №3 Житомирського районного управління поліції №2 ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000052 від 24 березня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

У ході розслідування 25.03.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру за вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, за яке передбачено покарання у виді у позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Так як положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Стандарт доказування обґрунтована підозра не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Факт можливої причетності ОСОБА_5 до злочину, вчинення якого йому інкримінується, підтверджується сукупністю доданих до клопотання доказів, які були досліджені в судовому засіданні, зокрема: повідомленням на лінію 102, зареєстрованим в ЖЄО за №1776 від 24.03.2026; протоколом огляду місця події від 24.03.2026; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 24.03.2026; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 25.03.2026; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 25.03.2026; довідками про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 24.03.2026; іншими матеріалами кримінального провадження в їхній сукупності.

Однак, слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Дослідження вказаних доказів дає підстави вважати, що висновки органу досудового розслідування щодо причетності ОСОБА_5 до злочину, який йому інкримінується, не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими.

Виходячи з матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин, та вказане може бути підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

При вирішення питання про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає таке.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Слідчим суддею встановлено достатньо підстав вважати, що прокурором доведені ризики, передбачені п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України.

Існування ризику можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду пов`язане, у першу чергу, із можливістю призначення підозрюваному за інкримінований йому злочин покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років.

Зазначена обставина сама по собі, а також з урахуванням характеризуючих особу обвинуваченого даних, згідно яких останній не має міцних соціальних зв`язків, може бути мотивом та підставою для нього переховуватися від суду з метою уникнення покарання.

Щодо ризику незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

При встановленні наявності цього ризику суд враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від них та дослідження їх судом. Відтак, слідчий суддя вважає, що на даній стадії досудового розслідування такий ризик підтверджений.

Згідно із частиною 1 статті 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Згідно із пунктом 3 частини 5 статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави слідчий суддя враховує майновий стан підозрюваного (розмір його щомісячного грошового забезпечення та повідомлення про наявність у власності нерухомого майна), та вважає, що заставу слід визначити в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Саме такий розмір застави, на переконання слідчого судді, буде необхідним та достатнім в даному конкретному випадку та зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, у разі внесення такого розміру застави.

Також у зв`язку за застосуванням щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави на нього слід покласти ряд обов`язків предбачених ч.5 ст.194КПК України :

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні, коло яких визначить слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж застава, не забезпечить виконання підозрюваним вказаних обов`язків та не зможе запобігти встановленим ризикам.

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.176 - 178, 182, 193, 194, 196, 202, 206, 309, 369- 372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 66560 (шістдесят шість тисяч п`ятсот шістдесят) гривень 00 копійок.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні, коло яких визначить слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд.

Строк дії ухвали та вказаних вище обов`язків встановити до 24 травня 2026 року, включно.

Підозрюваний, ОСОБА_5 , не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Застава має бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок UA0000277, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26278626, банк отримувача - ДКСУ м.Київ, отримувач - ТУ ДСА України в Житомирській області, з призначенням платежу: «застава прізвище, ім`я, по батькові (найменування) платника, що вносить заставу та особи, за яку вноситься застава, № справи, суд, який постановив ухвалу про застосування запобіжного заходу.».

Попередити підозрюваного, що у разі невнесення застави у визначеному цією ухвалою розмірі протягом п`яти днів з моменту оголошення ухвали, або невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом, а також підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.

Контроль за виконанням підозрюваним запобіжного заходу покласти на орган досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Підозрюваного ОСОБА_5 на підставі ч. 3 ст. 206 та ч. 5 ст. 202 КПК України негайно звільнити з-під варти.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 30.03.2026.

Слідчий суддя ОСОБА_1