Єдиний державний реєстр судових рішень
Доступ до Реєстру здійснюється в тестовому (обмеженому) режимі. Для запобігання загрозам життю і здоров'ю суддів та учасників судового процесу, а також у разі виявлення ознак кіберзагрози, доступ до Реєстру або окремих рішень у ньому може бути обмежено.
Змінені назви судів
Категорія справи №
932/4102/26: Кримінальні справи (з 01.01.2019); Провадження за поданням правоохоронних органів, за клопотанням слідчого, прокурора та інших осіб про; арешт майна.
Надіслано судом: 03.04.2026. Зареєстровано: 04.04.2026. Забезпечено надання загального доступу: 06.04.2026.
Номер судового провадження: 1-кс/932/1879/26
Справа № 932/4102/26
Провадження № 1-кс/932/1879/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2026 року м. Дніпро

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у приміщенні суду в м. Дніпрі клопотання прокурора Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0008127 від 31.03.2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду міста Дніпра надійшло клопотання прокурора Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0008127 від 31.03.2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, в якому останній просить, накласти арешт на майно, які були вилучені в ході огляду 31.03.2026 року, а саме: металевий предмет схожий на гільзу (маркування на предметі N70 5,45х39); 3 (три) металеві предмети схожі на оболонку кулі; 2 (два) металевих предмети схожі на гільзи (маркування на предметах N70 5,45х39); автомат Калашникова АК-74 із заводським номером НОМЕР_1 , 1981 р.в. та магазин до нього із 30-ма патронами калібру 5,45 мм.

В обґрунтування свого клопотання зазначає, що о 20 год. 54 хв. надійшло повідомлення від чергового Краматорського РУП, який повідомив, що за адресою АДРЕСА_1 , військовослужбовець ДПСУ в/ч НОМЕР_2 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час конфлікту з громадянином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (мешкає АДРЕСА_1 ), здійснив декілька пострілів із закріпленого за ним автомата АК-74 (№ НОМЕР_3 ) через двері квартири, в якій знаходився потерпілий, внаслідок чого ОСОБА_6 отримав вогнепальне кульове поранення обох нижніх кінцівок.

31.03.2026 проведено огляд сходового майданчика під`їзду № 3, буд. АДРЕСА_2 , в ході огляду виявлено та вилучено:

- металевий предмет схожий на гільзу золотистого кольору (маркування на предметі N70 5,45х39);

- 3 (три) металеві предмети схожі на оболонку кулі.

Також 31.03.2026 проведено огляд ділянки місцевості біля тильного фасаду будинку АДРЕСА_2 , в ході огляду виявлено та вилучено:

- 2 (два) металевих предмети схожі на гільзи золотистого кольору (маркування на предметах N70 5,45х39).

Також, 31.03.2026 проведено огляд предмета, в ході якого вилучено автомат Калашникова АК-74 із заводським номером НОМЕР_1 , 1981 р.в. та магазин до нього із 30-ма патронами калібру 5,45 мм.

Вказане майно вилучено у представників військової частини НОМЕР_4 прикордонного загону ДПСУ (військова частина НОМЕР_2 ), у зв`язку з чим є підстави вважати, що вказане майно належить НОМЕР_4 прикордонному загону ДПСУ (військова частина НОМЕР_2 ).

У слідства є обґрунтовані підстави вважати, що вказане майно є речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні, містить на собі відомості, що мають доказове значення у кримінальному провадженні за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 294 КК України, та підтверджує обставини кримінального правопорушення, є необхідним для проведення судових експертиз, у зв`язку із чим постановою від 01.04.2026 були визнані речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

У судове засідання прокурор не з`явився. Про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, додавши заяву про розгляд клопотання без його участі.

Власники майна в судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином, додавши заяву про розгляд клопотання без його участі, не заперечує проти накладання арешту на майно.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього докази, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Поряд з цим, статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Арешт майна, відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, є заходом забезпечення кримінального провадження і застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з положеннями ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту або обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчим суддею встановлено, що слідчими ДБР здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0008127, відомості про яке внесені до ЄРДР 31.03.2026 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

З наведених вище підстав, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що зазначене майно має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні та без їх арешту та вилучення існує реальна загроза зміни слідової інформації, яка наявна на них на теперішній час, крім того необхідно провести ряд невідкладних слідчих (розшукових) та процесуальний дій, в тому числі експертних досліджень, для встановлення об`єктивної істини по кримінальному провадженню, у зв`язку з чим, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя вважає за доцільне накласти арешт на майно, вказане у клопотанні.

Слідчий суддя враховує наявність правових підстав для накладання арешту, можливість використання вказаного речового доказу у кримінальному провадженні. Приймаючи до уваги, що вищевказані речі, можуть бути використані, як доказ фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зберіг на собі сліди кримінального правопорушення, тому з метою збереження цього речового доказу та досягнення дієвості кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість клопотання, тому воно підлягає задоволенню.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Оскільки вилучене майно необхідно зберігати в тому вигляді, в якому вони були вилучені, а також для забезпечення дієвості повного та всебічного розслідування злочину та проведення ряду відповідних експертиз, вважаю, що існують підстави для заборони користування, відчуження та розпорядження майном.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 131, 170-173, 309, 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0008127 від 31.03.2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на вилучені в ході огляду 31.03.2026 року, а саме: металевий предмет схожий на гільзу (маркування на предметі N70 5,45х39); 3 (три) металеві предмети схожі на оболонку кулі; 2 (два) металевих предмети схожі на гільзи (маркування на предметах N70 5,45х39); автомат Калашникова АК-74 із заводським номером НОМЕР_1 , 1981 р.в. та магазин до нього із 30-ма патронами калібру 5,45 мм, шляхом позбавлення права на користування, відчуження та розпорядження ними.

Копію ухвали направити прокурору, слідчому та власнику майна.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Копія ухвали надсилається слідчому, прокурору, підозрюваному, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Логін:

Для помилки:

Пароль:

Для помилки:

З метою упередження перешкоджанню стабільній роботі Реєстру шляхом здійснення автоматичних або автоматизованих запитів на пошук та копіювання ("викачування") бази даних, запроваджено інтерактивний елемент захисту системи

Введіть cуму цифр, зображених на малюнку:

Перевірити
Закрити

Ваше ім'я:

Для помилки:

Ваш e-mail:

Для помилки:

Повідомлення:

Для помилки:

Введіть в поле результат арифметичного виразу:

Для помилки:

Зачекайте, будь ласка...