Справа № 946/90/26
Провадження № 1-р/946/1/26
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2026 року Слідчий суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши заяву ОСОБА_3 щодо роз`яснення судового рішення по справі № 946/90/26 (провадження № 1-кс/946/116/26) за заявами ОСОБА_3 про відвід слідчого СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000622,-

ВСТАНОВИВ :

До Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області суду надійшла заява ОСОБА_3 щодо роз`яснення судового рішення по справі № 946/90/26 (провадження № 1-кс/946/116/26) за заявами ОСОБА_3 про відвід слідчого СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000622, в якій ОСОБА_3 , посилається на те, що в клопотанні від 19.01.2026 вона просила суддю ОСОБА_1 при розгляді справи №946/90/26 надати правову оцінку словам судді ОСОБА_1 на засіданні ВККС та відобразити це клопотання у мотивувальній частині ухвали.

Заявниця в судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи.

В силу ст. 107 КПК технічні засоби фіксування процесу не застосовувалися.

Вивчивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що заява ОСОБА_3 щодо роз`яснення судового рішення по справі № 946/90/26 (провадження № 1-кс/946/116/26) за заявами ОСОБА_3 про відвід слідчого СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000622 не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Верховним Судом у постанові від 13 вересня 2019 року у справі №816/1512/15 зазначено, що роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Зокрема, це стосується недотримання вимоги ясності, визначеності судового рішення, яка означає, що судове рішення не може містити положень, що викликають суперечки під час виконання рішення. Підставою для подання заяви про роз`яснення рішення, є його незрозумілість.

Таким чином, у заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Верховний Суд у постанові від 30 квітня 2020 року у справі № 22а-11177/08 також вказав, що фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в постановлене рішення.

Системне тлумачення вищевказаних положень процесуального закону дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні відповідної неясності і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення. Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Подібні висновки також були неодноразово висловлені Верховним Судом України, зокрема, у постановах від 13 липня 2016 року у справі №№21-6440іп15, від 12 липня 2017 року у справі №802/1028/13-а, а також у постановах Верховного Суду від 26 січня 2018 року у справі №138/815/17, від 16 липня 2020 року у справі №619/3407/16-а, від 30 грудня 2020 року у справі №766/9580/17, від 26 травня 2022 року у справі №620/1269/20.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді із заявами про відвід слідчого Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000622 (справа №946/90/26).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 20 січня 2026 року у задоволенні заяв ОСОБА_3 про відвід слідчого СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000622 відмовлено.

Дослідивши ухвалу слідчого судді від 20.01.2026р. та заяву про роз`яснення судового рішення, слідчий суддя приходить до висновку, що судове рішення (ухвала слідчого судді від 20.01.2026р.) є зрозумілим та чітким, мотиви постановлення ухвали від 20.01.2026р. чітко та недвозначно вказані в тексті ухвали. Підстави відмови у задоволенні заяв про відвід слідчого чітко, однозначно та зрозуміло вказані в мотивувальній частині ухвали.

Що стосується питань, на яких наголошує заявниця (на яких нею було наголошено у клопотанні від 19.01.2026р.), то слідчий суддя зазначає, що вони жодним чином не стосуються безпосередньо заяв про відвід слідчого, що розглядалися в рамках справи №946/90/26, та виходять за межі предмету доказування. Вказані питання також не входять у перелік питань, що досліджуються під час надання роз`яснень судового рішення відповідно до ст. 380 КПК України.

Відповідно до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Враховуючі викладене, зміст ухвали є вірним, зрозумілим та не потребує окремого роз`яснення.

Аналізуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що заява ОСОБА_3 щодо роз`яснення судового рішення по справі № 946/90/26 (провадження № 1-кс/946/116/26) за заявами ОСОБА_3 про відвід слідчого СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000622 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 380 КПК, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 щодо роз`яснення судового рішення по справі № 946/90/26 (провадження № 1-кс/946/116/26) за заявами ОСОБА_3 про відвід слідчого СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000622 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня проголошення або отримання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1