Справа № 930/1876/20
Провадження №1-кс/930/86/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.03.2026 року м. Немирів

Немирівський районний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - ОСОБА_5 ,

представника потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_7 від участі у кримінальному провадженні №0000260 від 30.07.2020 за обвинуваченням ОСОБА_8 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

У провадження судді Немирівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 надійшла заява захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_7 від участі у кримінальному провадженні №0000260 від 30.07.2020 за обвинуваченням ОСОБА_8 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

В обгрунтування поданої заяви про відвід, захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 вважає суд допускає порушення права на захист та ігнорує учасників процесу, а ставлення до обвинуваченого ОСОБА_4 та до неї є упередженим, у зв`язку з тим, що суд відмовляє у клопотанні обвинуваченого ОСОБА_4 про участь у засіданнях з розгляду справи в режимі відео конференції з урахуванням воєнного стану та забезпечення безпеки учасникам справи, значної територіальної віддаленості суду та місця проживання обвинуваченого та наявність у обвинуваченого ОСОБА_4 хворої матері похилого віку, яка потребує постійного стороннього догляду. Однак, судом визнана явка обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язковою та 10.11.2025 до останнього був застосований привід до суду з накладенням грошового стягнення. Разом з тим, адвокат ОСОБА_5 зазначає, що ОСОБА_4 не з`явився до суду 10.11.20254 у зв`язку із хворобою, про що був повідомлений суд шляхом надсилання клопотання про відкладення розгляду справи із зазначенням інформації про хворобу ОСОБА_4 та інформації про те, що у адвоката ОСОБА_5 існують проблеми з відключенням світла, однак вона мала намір приймати участь у засіданні та очікувала на ВКЗ. Разом з тим, засідання 10.11.2025 було проведено у відсутність захисника ОСОБА_4 та представника потерпілого ОСОБА_6 , які очікували на ВКЗ, але конференція не була створена і запрошення не надсилалися. Можливість проведення судового засідання у відсутність захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 та представника потерпілого ОСОБА_6 на обговорення не ставилось. Адвокат ОСОБА_5 вважає зазначене ігноруванням права на захист обвинуваченого, що може свідчити про упередженість суду. Також, адвокат ОСОБА_5 зазначає про процесуальні порушення під час засідань, а саме: 10.11.1025, в порушення норм КПК України, продовжувалося фіксування судового засідання, розпочатого 18.09.2025, а адвокат ОСОБА_5 та представник потерпілого ОСОБА_6 в вересні були видалені з відеоконференції і повторного запрошення не отримали, у зв`язку із чим не мали до неї доступу; фактичний час на відеозаписі судового засідання 17.11.2025 не відповідає відомостям щодо часу, зафіксованого на відеозаписі, судове засідання було проведене на годину пізніше після того, як адвокату ОСОБА_5 було повідомлено про його проведення у її відсутність.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 вважає,що секретар умисно не створив конференцію 10.11.2025, повідомив захиснику, що судове засідання вже відбулося без її участі та звинуватив її, що вона не скористалась своїм правом, про що повідомив суд в судовому засіданні, а суд, всупереч права особи на захист та вимог КПК України. Провів судове засідання на годину пізніше, не з`ясувавши належним чином дійсну причину відсутності вказаних осіб у судовому засіданні і не перевіривши дотримання секретарем судового засідання порядку проведення ВКЗ та фіксації судового провадження. Вважає, що це все свідчить про упереджене ставлення до обвинуваченого ОСОБА_4 і до неї.

У зв`язку із наведеним, адвокат ОСОБА_5 просить відвести суддю Немирівського районного суду Вінницької області ОСОБА_7 від розгляду кримінального провадження №0000260 від 30.07.2020 за обвинуваченням ОСОБА_8 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_4 заяву про відвід підтримали та просили її задовольнити.

У судовому засіданні представник потерпілого ТОВ «Спільне Українсько-Німецьке підприємство «Автострада» - адвокат ОСОБА_6 щодо заяви про відвід судді покладалася на розсуд суду.

У судове засідання обвинувачений ОСОБА_8 та його захисник адвокат ОСОБА_9 не з`явилися, від захисника надійшла заява про розгляд заяви про відвід судді у їх відсутність.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення заяви про відвід судді.

Відповідно до вимог ст. 81 КПК України, участь учасників судового провадження в судовому засіданні при вирішенні питання про відвід не є обов`язковою.

Суд, заслухавши учасників, дослідивши матеріали кримінальної справи №931876/20, дійшов наступних висновків.

Згідно ч. 2 ст.344 КПК України питання про відвід вирішується судом відповідно до вимог ст.ст. 75-81 КПК України.

Обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, визначені статтями75,76 КПК України та їх перелік є вичерпним.

Зокрема ст. 75 КПК України передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. Крім того у складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Відповідно до ч. 4ст. 80 КПК України, заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відвід повинен бути мотивованим (ч. 5ст. 80КПК України).

У своїй заяві про відвід захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 посилається на упередженість судді ОСОБА_7 під час розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, яке виразилося в тому, що суддею ОСОБА_7 відмовлено у клопотаннях про участь обвинуваченого ОСОБА_4 у судових засіданнях в режимі відеоконференції, 10.11.2025 застосовано до нього привід та накладено грошове стягнення за неявку в судове засідання за наявності клопотання про відкладення засідання у зв`язку з хворобою обвинуваченого, проведено судове засідання 10.11.2025 без участі захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 та представника потерпілого ОСОБА_6 , які очікували на підключення на ВКЗ та в порушені порядку проведення секретарем судового засідання ВКЗ та фіксування судового процесу.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Згідно зі ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до п. 1.1 Бангалорських принципів поведінки судді, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності. При цьому,у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), п. 43). Суддя вважається безстороннім, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У контексті об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа № 800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа № 9901/673/18). Також Верховний Суд вважає відвід завідомо безпідставним, якщо у заяві про відвід відсутні будь-які докази, які свідчили б про необ`єктивність чи упередженість судді щодо заявника, тобто підстави для відводу ґрунтуються на власних припущеннях заявника, або якщо підставою для відводу є непогодження сторони з процесуальним рішенням судді (ухвала від 18 грудня 2018 року у справі № 910/2968/18).

При цьому, суддя звертає увагу на те, що в розумінні кримінального процесуального закону незгода відповідної сторони судового провадження з процесуальними діями чи процесуальним рішенням судді (слідчого судді) в рамках відповідного судового провадження, не може слугувати підставою для висновку про наявність підстав для відводу цього судді (слідчого судді) від розгляду відповідного судового провадження.

Вимога щодо незалежності, неупередженості та об`єктивності судді під час розгляду судового провадження є конституційною гарантією судочинства, а процесуальні дії чи рішення судді в інших провадженнях не можуть бути підставою для висновку про наявність в діяльності судді ознак упередженості чи необ`єктивності щодо конкретної особи.

Більше того, навіть за умови наявності певних порушень суддею вимог КПК України під час судового розгляду свідчать лише про факти таких порушень, проте вони автоматично не тягнуть за собою переконання щодо упередженості цього судді.

Окрім того, згідно роз`яснення Пленуму Верховного Суду України в п.10 постанови № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Отже, вищезазначені в заяві захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_7 обставини не свідчать про його упередженість при розгляді кримінального провадження, а є її суб`єктивною оцінкою процесуальної діяльності судді.

Такі заперечення на процесуальні дії судді та прийняті процесуальних рішень під час судового розгляду сторона кримінального провадження не позбавлена можливості зазначити в скарзі у випадку оскарження остаточного судового рішення у справі в апеляційному або касаційному порядку.

Тому, суд при вирішенні питання про відвід судді не вправі давати оцінку процесуальним рішенням судді, які приймаються ним під час судового розгляду справи, оскільки відповідно до положень КПК України оцінка відповідності процесуальних дій судді вимогам КПК України під час розгляду кримінального провадження може бути надана лише судом вищої інстанції під час перегляду судового провадження в апеляційному або касаційному порядку.

Таким чином, під час розгляду заявленого відводу судді ОСОБА_7 судом не було встановлено обставин, передбачених положеннями ст. ст.75, 76 КПК України, які можуть вплинути на прийняття суддею не об`єктивного рішення, не встановлено обставин, що призведуть до виникнення сумнівів щодо його неупередженості, тобто які б виключали можливість участі судді ОСОБА_7 у даному судовому провадженні, а тому заява захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.75,80-81 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 про відвід судді судді ОСОБА_7 від участі у кримінальному провадженні №0000260 від 30.07.2020 за обвинуваченням ОСОБА_8 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1