Справа 688/412/26
№ 1-кс/688/454/26
Ухвала

Іменем України

12 березня 2026 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника скаржника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Шепетівці скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення,

встановив:

05.02.2026 ОСОБА_4 в системі «Електронний суд» звернулась до суду із скаргою на бездіяльність слідчого Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за її заявою від 03.02.2026.

В обґрунтування скарги посилається на те, що 03.02.2026 вона звернулась до Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області в порядку ст. 214 КПК України із письмовою заявою від 03.02.2026 про вчинене кримінальне правопорушення, у якій повідомила про складання суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_6 завідомо неправдивого звіту №17/06-1 від 17.06.2025 про оцінку транспортного засобу, введення ним в оману Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області у цивільній справі №688/5920/25 (провадження №2/688/2313/25), тобто про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 384 Кримінального кодексу України.

Зокрема, у вказаній заяві повідомлялося про те, що відповідно до ухвали Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 17.12.2025 у справі №688/5920/25 (провадження №2/688/2313/25) прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_4 про розподіл спільного майна подружжя та стягнення грошової компенсації. В електронному кабінеті у підсистемі Електронний суд ЄСІТС вона ознайомилася із змістом та вимогами позовної заяви ОСОБА_4 , яка подана адвокатом ОСОБА_8 (датована 26.11.2025), а також із додатками, які були додані до цієї позовної заяви. На підтвердження вартості автомобіля марки ВMW моделі Х5, білого кольору, 2015 року випуску, номер кузова (VIN): НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , до позовної заяви долучено звіт №17/06-1 про оцінку транспортного засобу від 17.06.2025, який складений приватним підприємцем ОСОБА_6 . При цьому, згідно з указаним висновком вартість вищевказаного транспортного засобу становила 931327 гривень, що є очевидно завищеною і такою, що не відповідає фактичним обставинам та у подальшому спростована Звітом про оцінку майна щодо ринкової вартості колісного транспортного засобу (КТЗ) автомобіля ВМW Х5, 2015 року випуску реєстраційний номер НОМЕР_2 , який проведено ТОВ «Центр незалежної оцінки «Проскурів Експерт», яке діє на підставі сертифікату Фонду державного майна України №45 /21 від 26.01.2021.

Звертає увагу суду на те, що суб`єкт оціночної діяльності ОСОБА_6 ні 17.06.2025, ні в інший день належний їй на праві особистої приватної власності автомобіль марки ВМW моделі Х5, д.н.з. НОМЕР_2 , ніколи не оглядав, доступу до нього не мав.

У звіт №17/06-1 про оцінку транспортного засобу від 17.06.2025 внесено завідомо неправдиві відомості не тільки про фактичні показання одометра вищевказаного транспортного засобу, а також і про інші базові показники, які можливо встановити лише шляхом безпосереднього огляду транспортного засобу на місці. Оцінювач ОСОБА_6 у звіті №17/06-1 зазначає неправдиву інформацію про те, що він провів технічний огляд вищевказаного КТЗ та нібито дослідив надані йому реєстраційні документи. Проте, вона ОСОБА_6 не надавала реєстраційних документів на належний їй на той час автомобіль, а також не давала йому дозвіл на проведення огляду даного транспортного засобу і він його ніколи не проводив. ІІри цьому ОСОБА_6 у звіті №17/06-1 вказує очевидно неправдиві показання одометра (219.035), що станом на 17.06.2025 не відповідало дійсності, вказує завідомо неправдиві відомості щодо корозійних пошкоджень складових частин кузова, внаслідок чого у сукупності з наведеними вище обставинами умисно завищив вартість даного автомобіля щонайменше на 267763 гривень. У зазначеному звіті оцінювач ОСОБА_6 вказує, що додатками до нього є фототаблиці та копія свідоцтва про реєстрацію, проте жодної фотографії належного їй на той час вищевказаного автомобіля звіт не містить, у т.ч. і свідоцтва про реєстрацію КТЗ. Після складання завідомо неправдивого звіту №17/06-1 суб`єкт оціночної діяльності ОСОБА_6 передав його ОСОБА_7 , після чого останній надав цей звіт через свого представника до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

Таким чином, суб`єкт оціночної діяльності ОСОБА_6 , склавши завідомо неправдивий звіт №17/06-1 про оцінку транспортного засобу від 17.06.2025, фактично ввів в оману суд та вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ст. 384 КК України, а тому просить суд зобов`язати службову особу, уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі її заяви від 03.02.2026, у якій повідомила про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 384 КК України.

Скаржник ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилася, хоча про день, час та місце його проведення була повідомлена у встановленому законом порядку.

Представник скаржника ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні подану скаргу підтримав з підстав, наведених у ній, просив її задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечив, посилаючись на те, що зі змісту скарги ОСОБА_4 слідує, що у провадженні Шепетівського міськрайсуду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_4 про розподіл спільного майна подружжя та стягнення грошової компенсації, а тому вартість спірного автомобіля буде визначена судом на підставі досліджених доказів. Також, ОСОБА_9 не надала доказів, що вартість автомобіля є іншою, ніж встановлена звітом суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_6 . Крім того, суб`єкт оціночної діяльності ОСОБА_6 не є суб`єктом злочину, передбаченого ст. 384 КК України, а тому не несе відповідальності за вказаною статтею, а до ЄРДР вноситься інформація про сукупність ознак, які свідчили б про вчинення того чи іншого кримінального правопорушення, і дали змогу кваліфікувати дії, про які йдеться у заяві/повідомленні про кримінальне правопорушення, за відповідними статтями Кримінального кодексу України.

Враховуючи положення статті 306 КПК України, з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема слідчий суддя, з метою дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження та забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, слідчий суддя вважає можливим здійснити розгляд скарги за відсутності особи, яка подала скаргу, та представника особи, бездіяльність якої оскаржується.

Заслухавши думки учасників судового провадження, дослідивши матеріали скарги та матеріали перевірки за заявою, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, - заявником.

Згідно з. ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого КК України.

Кримінальним правопорушенням є передбачене КК України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі (ст. 11 КК України).

Положення ст. 214 КПК України перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою для кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

Відповідно до п. 2 Глави 3 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298 (далі - Положення), відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 1 та п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань є виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Тобто, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність у таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). Такими даними є посилання у заяві (повідомленні) про кримінальне правопорушення на фактичні обставини, що свідчать про наявність складу відповідного кримінального правопорушення.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення, об`єктивні дані, які свідчать про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Враховуючи приписи ч. 1 ст. 2, п. 10 ч. 1 ст. 3, ч. 1 та п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України можливо зробити висновок, що однією із обов`язкових умов для внесення відомостей до ЄРДР є повідомлення/виявлення діяння/бездіяльності, яке містить ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого особливою частиною КК України. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу кримінального правопорушення, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування.

Об`єктивна сторона кримінального правопорушення - це сукупність ознак, які визначають зовнішню сторону кримінального правопорушення і характеризують суспільно-небезпечне діяння (дію або бездіяльність), його негативні наслідки та причинний зв`язок між діянням та наслідками, який обумовив настання останніх, а також місце, час, обстановку, спосіб, знаряддя та засоби вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, до ЄРДР, крім іншого, вноситься інформація про сукупність ознак, які свідчили б про вчинення того чи іншого кримінального правопорушення, і дали змогу кваліфікувати дії або бездіяльність, про яку йдеться у заяві/повідомленні про кримінальне правопорушення, за відповідними статтями Кримінального кодексу України.

Під час судового розгляду скарги встановлено, що ОСОБА_4 до Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області подано заяву про вчинення кримінального правопорушення від 02.02.2026, у якій вона просила внести до ЄРДР відомості щодо суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_6 за фактом складання ним завідомо неправдивого звіту №17/06-1 про оцінку транспортного засобу від 17.06.2026, введення в оману суду, з правовою кваліфікацією за ст. 384 КК України та провести досудове розслідування. Вказана заява прийнята уповноваженою особою Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області та зареєстрованав журналі єдиного обліку заяв та повідомлень про вчиненні кримінальні правопорушення та інші події Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області за № 1185 від 03.02.2026.

Відповідно до повідомлення заступника начальника слідчого відділу Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_10 04.02.2026 на ім`я т.в.о начальника Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_11 направлено матеріали, зареєстровані в ЄО Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області за №1185 від 03.02.2026, для їх розгляду згідно Закону України «Про звернення громадян» та наказу МВС України від 08.02.2019 №100 «Про затвердження Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про вчиненні кримінальні правопорушення та інші події» або ж в порядку, визначеному Розділом IV Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки відсутні відомості, які б вказували на наявність ознак кримінального правопорушення (проступку), що виключає можливість внесення відповідної інформації до ЄРДР.

Старший ДОП СДОП ВП Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_12 04.02.2026 отримав пояснення від ОСОБА_7 , в яких зазначено, що останній відповідно до рішення суду від 22.07.2025 розлучився з ОСОБА_4 . Під час шлюбу вони спільно набули у власність автомобіль марки BMW моделі Х5, д.н.з НОМЕР_2 , за який колишня дружина відмовилась компенсувати йому половину його ринкової вартості. А тому звернувся до адвоката ОСОБА_8 , щоб подати відповідну позовну заяву до суду. Також звернувся до оцінювача ОСОБА_6 з метою встановлення ринкової вартості автомобіля, надав йому VIN код автомобіля та повідомив, що він знаходиться на стоянці СМУ-5, після чого сплатив за дану послугу кошти визначені оцінювачем. В подальшому адвокатом було зібрано необхідні документи та подано позовну заяву про розподіл майна до суду.

Станом на день розгляду скарги, не надано доказів внесення відомостей за вказаною заявою до ЄРДР.

Згідно висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Однак у заяві ОСОБА_4 відсутні будь-які конкретні об`єктивні дані, які б свідчили про наявність в діях ОСОБА_6 ознак наведеного злочину, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення, не зазначено фактичних обставин, наявність яких може свідчити про достатні підстави вважати щодо вчинення кримінального правопорушення, з чим вищезазначені положення закону безпосередньо пов`язують внесення відомостей до ЄРДР. Фактично зміст заяви зводиться до незгоди ОСОБА_4 із зібраними стороною позивача ОСОБА_7 доказами у цивільній справі №688/5920/25 провадження №2/688/2313/25 про розподіл спільного майна подружжя. Доводи заявниці зводяться до того, що суб`єкт оціночної діяльності ОСОБА_6 провів оцінку автомобіля без його огляду та склав висновок про його вартість, яка на її думку, є значно завищеною від реальної (ринкової) вартості автомобіля.

Дійсно, слідчим суддею встановлено, що у провадженні Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області перебуває цивільна справа №688/5920/25 провадження №2/688/2313/25 за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_4 про розподіл спільного майна подружжя та стягнення грошової компенсації.

Предметом доказування у цій справі є вартість автомобіля, яка встановлюється судом під час розгляду цивільної справи на підставі наданих сторонами доказів.

Якщо наявні у цивільній справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом з призначенням відповідної судової експертизи. Судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Дульський проти України» зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Оскільки визначення вартості автомобіля потребує спеціальних знань, ОСОБА_4 не згідна зі звітом суб`єкта оціночної діяльності щодо вартості автомобіля, наданим позивачем, вона не позбавлена права заявити клопотання про призначення у цивільній справі судової автотоварознавчої експертизи для визначення дійсної ринкової вартості автомобіля. Суд, призначаючи відповідну експертизу, у відповідності до ч. 5 ст. 104 ЦПК України попередить експерта, якому буде доручено проведення експертизи, про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

Таким чином саме під час розгляду цивільної справи суд встановить дійсну (ринкову) вартість автомобіля, а вказані у заяві доводи ОСОБА_4 можуть бути підставою для визнання доказу, про який вона зазначає, недопустимим та перевірки законності, обґрунтованості і правильності судового рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя зазначає, що кримінальна відповідальність за ст. 384 КК України настає за завідомо неправдиве показання свідка, потерпілого, завідомо неправдивий висновок експерта, складені для надання або надані органу, що здійснює досудове розслідування, виконавче провадження, суду, Вищій раді правосуддя, тимчасовій слідчій чи спеціальній тимчасовій слідчій комісії Верховної Ради України, подання завідомо недостовірних або підроблених доказів, завідомо неправдивий звіт оцінювача про оцінку майна, а також завідомо неправильний переклад, зроблений перекладачем у таких самих випадках.

Приватний підприємець ОСОБА_6 провів оцінку автомобіля на замовлення ОСОБА_7 - позивача у справі про розподіл спільного майна подружжя, як суб`єкт оціночної діяльності, а не як експерт, не попереджався про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України, а тому не є суб`єктом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 384 КК України. За такого, підстав для ініціювання кримінального провадження та проведення досудового розслідування не вбачається.

Отже, невнесення відомостей до ЄРДР по заяві ОСОБА_4 , яка не містить об`єктивних даних, які б свідчили про реальну необхідність внесення відомостей до ЄРДР, є обґрунтованим та не є бездіяльністю слідчого в розумінні положень п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування може бути постановлена, зокрема про відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку у задоволенні скарги відмовити.

Керуючись ст.ст. 303, 306-307, 309 КПК України, слідчий суддя

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_13