Провадження № 1-кп/522/27/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2026 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Приморського районного суду м. Одеси №111, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0001245 від 24.09.2025 року стосовно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в смт. Суворе, Ізмаїльського району, Одеської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

представника потерпілої особи ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 , (в режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів через ВКЗ),

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001245 від 24.09.2025 року, стосовно ОСОБА_3 , за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

До суду надійшов цивільний позов, поданий прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 , в інтересах держави в особі КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради» до ОСОБА_3 , про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, у порядку ст. 128 КПК України.

Прокурор та представник потерпілої особи просили прийняти цивільний позов до провадження, посилаючись на те, що цивільним позивачем усунуто недоліки, які було зазначено в ухвалі суду, якою було відмовлено у прийнятті вказаного цивільного позову.

Сторона захисту заперечувала проти прийняття цивільного позову до провадження, оскільки вважала, що цивільним позивачем недоліки усунуто не було.

Вирішуючи питання щодо заявленого цивільного позову, суд виходить з норм частин третьої 128 Кримінального процесуального кодексу України, за якою цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором.

Так, ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 19.11.2025 року було відмовлено в прийнятті вказаного позову до провадження, та цивільний позов повернуто заявнику.

Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених частиною четвертою статті 25 Закону України "Про прокуратуру".

Згідно обвинувального акту потерпілою особою в даному кримінальному провадженні визнано КНП «Одеський обласний центр екстреної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов. Права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 62 КПК України цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом. Права та обов`язки цивільного відповідача виникають з моменту подання позовної заяви до органу досудового розслідування або суду.

Стаття 13 ЦПК України передбачає, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судому передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру», який набрав чинності 15 липня 2015 року. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Згідно висновку, викладеному в постанові Верховної палати Верховного Суду від 26.05.2020 року (справа №912/2385/18), відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Так, у судовому засіданні представник потерпілої особи адвокат ОСОБА_5 зазначив, що КНП «ООЦЕМД І МК» ООР» підтримує цивільний позов, пред`явлений Приморською окружною прокуратурою м. Одеси в інтересах потерпілої юридичної особи до ОСОБА_3 , про стягнення матеріальної шкоди в розмірі 331 294,55 гривень, про що надано відповідні письмові пояснення, в яких представник потерпілої особи зазначив, що КНП «ООЦЕМД І МК» ООР» не буде самостійно звертатися із цивільним позовом до ОСОБА_3 в рамках даного кримінального провадження, посилаючись на презумпцію невинуватості.

Таким чином, прокурор повторно звернувся до суду з вказаним позовом з дотриманням вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Так, статтею 175 ЦПК України закріплено вимоги щодо форми та змісту цивільного позову.

Статтею 177 ЦПК України встановлено вимоги до документів, що додаються до позовної заяви.

Таким чином, судом встановлено, що форма і зміст цивільного позову, поданого прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 , в інтересах держави в особі КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради» до ОСОБА_3 , про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, у порядку ст. 128 КПК України - відповідає вимогам встановленим до позовів, які пред`являються в порядку цивільного судочинства, тому його слід прийняти до розгляду в даному кримінальному провадженні, та визнати Приморську окружну прокуратури м. Одеси, яка діє в інтересах держави в особі КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради» цивільним позивачем, а ОСОБА_3 цивільним відповідачем.

Керуючись ст. 127, 128, 372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Цивільний позов, поданий прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 , в інтересах держави в особі КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради» до ОСОБА_3 , про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, у порядку ст. 128 КПК України, прийняти до провадження.

Визнати Приморську окружну прокуратури м. Одеси, яка діє в інтересах держави в особі КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради» цивільним позивачем, а ОСОБА_3 цивільним відповідачем.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Приморського районного суду

м. Одеси ОСОБА_8