Справа № 527/270/26
провадження № 1-кп/527/101/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2026 року м. Глобине

Глобинський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілого - ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Глобине Полтавської області кримінальне провадження, внесеного до ЄРДР №0000021 про обвинувачення:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець селища Градизьк Глобинського району Полтавської області, громадянин України, з середньою освітою, не працює, перебуває у цивільному шлюбі, не має на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,-

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186, ч. 4 ст. 185 КК України -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Глобинського районного суду Полтавської області знаходиться кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000021 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186, ч. 4 ст. 185 КК України.

Під час судового засідання прокурором заявлено клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , оскільки існують ризики передбачені ст.177 КПК України, які дають підставу для заявлення даного клопотання, а саме: останній скоїв злочин, який відноситься до тяжкого злочину, може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, а тому з метою забезпечення обвинуваченим ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, та запобігання спробам перешкоджання здійснення кримінального провадження та з підстав того, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти приведеним ризикам, існує необхідність в продовжені строку утримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_4 прохав відмовити в задоволенні клопотання прокурора, застосувати до нього цілодобовий домашній арешт.

Захисник в судовому засіданні заперечував стосовно заявленого клопотання та просив суд змінити ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на те, що сторона обвинувачення не довела актуальність визначених нею ризиків, які зазначені як підставу для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у випадку задоволення клопотання про тримання під вартою - визначити заставу.

Потерпілий ОСОБА_6 про розгляд клопотання поклався на розсуд суду.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, прокурора, який вважає, що обвинуваченому необхідно продовжити строк тримання під вартою, оскільки не зменшилися ризики, які були враховані при обранні запобіжного заходу, захисника, обвинуваченого, приходить до наступних висновків.

Відповідно до п.1 ст.5 Європейської Конвенції про захист прав і основних свобод людини, нікого не може бути позбавлено свободи інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом у окремих випадках.

Відповідно до ст. 331 ч. 3 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Як вбачається з ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , слідчим суддею встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, а саме: офіційно не одружений, не має на утриманні малолітніх та не повнолітніх дітей, не працевлаштований, офіційно не навчається, що свідчить про слабкість його соціальних зв`язків, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Як вбачається з ухвали про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя дійшов висновку, що надані стороною кримінального провадження докази, свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 186 КК України.

Крім того, суддею встановлено, що вказані ризики на даний час не зменшилися, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, міцні соціальні зв`язки не підтверджуються, утриманці - відсутні, не одружений, ніде не працює, попередньо вчинивши тяжкий злочин проти власності, на шлях виправлення не став та вчинив тяжкі кримінальні правопорушення.

Запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту та інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризику незаконного впливу на свідків, оскільки всі вони передбачають перебування особи на волі.

Суд вважає, що під час розгляду кримінального провадження не встановлено обставин, які б вказували на можливість зміни або скасування запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 , оскільки він обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, при обранні відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою доведено відповідно до ст. 194 КПК України наявність достатніх підстав вважати, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики, та недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання зазначеним ризикам, оскільки обвинувачений може продовжувати злочинну діяльність та перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню, знаходячись на волі вплинути на свідків, а також ухилятися від явки до суду, у зв`язку із чим обраний у відношенні останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підлягає продовженню на шістдесят днів.

З огляду на викладене, суд прийшов до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора і вважає доцільним продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід тримання під вартою.

Ризики, які послужили підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не відпали до цього часу.

При цьому, відповідно до вимог ст. 182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, суддя визначає заставу, в розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 665600,00 грн. (3328 грн х200), достатню для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.314-317 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити, у клопотанні захисника про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 закінчується о 23.30 год 14 травня 2026 року.

Одночасно визначити розмір застави в межах 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 665600,00 грн.

Застава може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент на протязі дії ухвали внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У випадку внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до прокурора та (або) суду; не відлучатися з населеного пункту: Полтавська область, Кременчуцький району, с-ще Градизьк, без дозволу прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілими у кримінальному провадженні.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до прокурора, судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала окремому апеляційному оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на вирок чи інше судове рішення, яким закінчилось провадження у суді першої інстанції.

Суддя ОСОБА_1