Провадження №: 1-кс/336/115/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2026 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000156 від 31.01.2026, внесеного до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,

встановив:

11.02.2026 до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя надійшло клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна.

Клопотання мотивоване наступним:

Слідчим відділенням відділу поліції №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №00000156 від 31.01.2026 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 30.01.2026 до ВП N?3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області надійшла заява він ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що в період часу з 27.01.202 по 29.01.2026 невстановлена особа, шляхом зловживання довірою, під приводом дзвінка співробітника «СБУ» у мобільному додатку "Вайбер" з використанням абонентського номеру НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 заволоділа грошовими коштами заявниці на загальну суму 374 410 гривень. Грошові кошти потерпіла перераховувала на розрахунковий рахунок емітовані банком:. Грошові кошти потерпіла перераховувала на АТ "БАНККРЕДИТДНІПРО" НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , а також на розрахунковий рахунок НОМЕР_8 , який емітовано АТ «Юнекс Банк».

Під час допиту потерпіла ОСОБА_5 пояснила, що у травні 2024 року через рекламу у мобільному застосунку «Youtube» вона знайшла медичний засоби від болю в суглобах, назви «Суглобол» та «Хондробіон», та почала їх замовляти перейшовши за посиланням у рекламі. Ці медичні засоби потерпілій присилали Новою Поштою. Замовляла вона ці засоби 2 рази. Після того, як вона перестала їх замовляти, їй на мобільний телефон багато разів почали телефонувати представники цього «магазину», та пропонували для придбання ще інші засоби, але потерпіла їм казала, що в неї більше не має грошей, та прохала більше не телефонувати. Потім вони перестали телефонувати.

Так, 26.01.2026 о 12:11 годині у застосунку «Вайбер» потерпілій зателефонував абонент з номером НОМЕР_2 . Він представився як ОСОБА_6 (по батькові не встигла записати), нібито він представник СБУ з м. Києва. В ході розмови він почав питати, чи купляла вона у 2024 році в вищевказаному «магазині» таблетки, на що потерпіла відповіла «так». Після цього він повідомив, що вони нібито затримали учасників злочинного угрупування цієї компанії, які перераховували кошти з проданих товарів до російської федерації, та тепер, нібито так як вона купляла у них товари, вона також рахується такою, що співпрацювала російській федерації, та назвав статтю (не пам`ятаю) за якою її можуть притягнути до кримінальної відповідальності. Після цього він попрохав покласти мобільний телефон на стіл та відійти від нього, нібито зараз буде проведена перевірка. Потерпіла його послухала і зробила так як він попрохав. Далі мобільний телефон почав видавати незрозумілі гучні звуки, після чого чоловік сказав підійти назад до телефону. Він сказав, що тільки що вони перевірили її квартиру на наявність заборонених та наркотичних засобів, та їх не виявили, але сказав, що в мене наявна «валюта».

Потерпіла сказала, що в неї є 500 доларів, які вона відкладала, але він сказав, що в неї є їх більше ніж 500.

В потерпілої є також інші відкладені гроші - 5000 доларів США а також 3000 Євро. Потерпіла йому сказала, що вони є, але вони не її, на що він відповів, що це без різниці, і всі ці грошові кошти повинні пройти якусь «перевірку», і сказав, щоб вона йшла міняла дані грошові кошти на гривні, та після чого вони їй будуть скидати реквізити, куди ці кошти потрібно буде пересилати. Чоловік повідомив, що у них є працівник в Запоріжжі, який всі грошові кошти у тій самій валюті їй поверне після того, як вона їх їм надішле. Після цього чоловік сказав, що він передає її співробітнику « ОСОБА_7 » для подальшого співпрацювання з ним.

Далі о 12:56 годині потерпілій зателефонував у застосунку «Вайбер» абонент з номером НОМЕР_1 , який представився співробітником СБУ ОСОБА_8 , та сказав, що буде далі працювати з нею. Він надіслав нібито повістку на ім`я потерпілої. Далі він знову повторив майже всю ту ж інформацію, що і ОСОБА_6 .

Так, 27.01.2026 потерпіла взяла грошові кошти та пішла до відділення банку «А-Банк» за адресою: м. Запоріжжя, вул. Бочарова, 1, і вищевказаний ОСОБА_8 почав надсилати у «Вайбер» реквізити для відправлення грошових коштів, за якими у відділенні банку потерпіла їх і відправляла, а саме:

Банк: АТ «Банк Кредит Дніпро», отримувач: ОСОБА_9 , IBAN: НОМЕР_4 , ІПН: НОМЕР_9 , призначення платежу: для поповнення рахунку 99000 грн - за цими реквізитами 27.01.2026 о 12:34 потерпіла відправила 99000 гривень;

Банк: АТ «Банк Кредит Дніпро», отримувач: ОСОБА_10 , IBAN: НОМЕР_5 , ІПН: НОМЕР_10 , призначення платежу: для поповнення рахунку 99000 грн - за цими реквізитами потерпіла 27.01.2026 о 15:02 годині відправила 99000 гривень;

Після цього потерпілій повідомили, що більше відправити гроші ми не можемо через якийсь ліміт. Потерпіла сфотографувала квитанції та вислала їх ОСОБА_7 .

28.01.2026 потерпіла вже пішла до відділення банку «Приватбанк» по вул. Чарівній у м. Запоріжжі. ОСОБА_11 надіслав у застосунку «Вайбер» реквізити, за якими потрібно було надіслати кошти:

Банк: АТ «Банк Кредит Дніпро», отримувач: ОСОБА_12 , IBAN: НОМЕР_6 , ІПН: НОМЕР_11 , призначення платежу: для поповнення рахунку 99000 грн - за цими реквізитами 28.01.2026 о 15:30 потерпіла відправила 98000 гривень (через комісію з власних коштів);

Банк: АТ «Банк Кредит Дніпро», отримувач: ОСОБА_13 , IBAN: НОМЕР_7 , ІПН: НОМЕР_12 , призначення платежу: для поповнення рахунку 99000 грн - за цими реквізитами потерпіла 28.01.2026 о 15:33 годині відправила 49000 гривень;

Далі потерпіла надіслала квитанції оплати цих транзакцій ОСОБА_11 . Після цього в неї залишились 30000 гривень.

Наступного дня, 29.01.2026 потерпіла знову пішла до відділення банку «Приватбанк», та ОСОБА_8 вже надіслав реквізити для здійснення транзакції:

Банк: АТ «ЮНЕКС БАНК», отримувач: ОСОБА_14 , IBAN: НОМЕР_8 , код банку: НОМЕР_13 , призначення платежу: для поповнення карткового рахунку 30000 грн - за цими реквізитами потерпіла 29.01.2026 о 14:38 годині відправила 29410 гривень.

Після цього потерпіла надіслала фотознімок квитанції ОСОБА_8 , і він сказав йти додому, чекати «Свіріденко», який повинен повернути валюту.

Далі ОСОБА_11 повідомив, що буде телефонувати ще один співробітник « ОСОБА_15 ».

Після чого у застосунку «Вайбер» потерпілій зателефонував цей « ОСОБА_15 », м.т. НОМЕР_3 , та почав казати про якийсь закон прийнятий радою, що саме він казав потерпіла не сильно розуміла, але він сказав, що потрібно надіслати ще 125000 гривень, але потерпіла казала, що немає коштів, і ОСОБА_15 сказав, що зателефонує зранку.

Зранку 30.01.2026 потерпілій зателефонував ОСОБА_15 , та ще раз повторив, що треба надіслати 125000 гривень, але потерпіла відповіла, що в таких коштів немає. Він сказав, що потрібно їхати у Київ в такому разі, але потерпіла повідомила, що немає коштів навіть поїхати в Київ, та він сказав «шукайте»

Після цього потерпіла зателефонувала онучці та попрохала зайняті ці кошти, після чого вона до неї приїхала, і потерпіла їй почала розповідати всю цю історію. В цей момент зателефонував ОСОБА_8 , та почувши, що потерпіла вдома не одна, кинув слухавку і більше вони не телефонували.

Після чого потерпіла зрозуміла, що натрапила на шахраїв, та вирішила звернутись в поліцію.

Таким чином, кримінальним правопорушенням потерпілій ОСОБА_5 завдано матеріального збитку на загальну суму 374410 гривень.

Таким чином, ураховуючи вищевикладене, у слідства є достатні підстави вважати, що невстановлені особи, шляхом використання розрахункових рахунків емітованих в АТ "Банк Кредит Дніпро" НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , вчиняють шахрайські дії з метою заволодіння грошовими коштами потерпілих.

Згідно ст.5 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» від 06.12.2019 № 361-IX, зі змінами та доповненнями: «До легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, належать будь-які дії, пов`язані із вчиненням фінансової операції чи правочину з доходами, одержаними злочинним шляхом, а також вчиненням дій, спрямованих на приховання чи маскування незаконного походження таких доходів, чи володіння ними, прав на такі доходи, джерел їх походження, місцезнаходження, переміщення, зміну їх форми (перетворення), а так само набуттям, володінням або використанням доходів, одержаних злочинним шляхом».

Ураховуючи вищевикладене, на теперішній час, з метою припинення протиправних дій, а також з метою повного, об`єктивного та неупередженого досудового розслідування, виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на банківські рахунки АТ "БАНК КРЕДИТ ДНІПРО",ЄРДПОУ 14352406, юридична адреса: 01033, м. Київ, вул. Жилянська, буд. 32:

НОМЕР_4 та грошові кошти в межах суми 99 000 гривень, які знаходяться на банківському рахунку;

НОМЕР_5 та грошові кошти в межах суми 99 000 гривень, які знаходяться на банківському рахунку;

НОМЕР_6 та грошові кошти в межах суми 98 000 гривень, які знаходяться на банківському рахунку;

НОМЕР_7 та грошові кошти в межах суми 49 000 гривень, які знаходяться на банківському рахунку;

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому КПК України порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Крім того, з метою забезпечення арешту грошових коштів, недопущення їх виведення, перерахування та привласнення їх невстановленими особами, після інформування про мету органу досудового розслідування забезпечити кримінальне провадження відповідним заходом, передбаченим кримінально-процесуальним законодавством, та у зв`язку із вищевикладеним, просить розглянути дане клопотання без участі власника карткового рахунку та представників АТ «Банк Кредит Дніпро» ЄРДПОУ 14352406, юридична адреса: 01033, м. Київ, вул. Жилянська, буд. 32.

Враховуючи викладене, слідчий просить суд: з метою запобігання виведенню незаконно отриманих грошових коштів з розрахункових рахунків НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , накласти арешт на рахунки:

1.1НОМЕР_4 та грошові кошти в межах суми 99 000 гривень, які знаходяться на банківському рахунку;

1.2НОМЕР_5 та грошові кошти в межах суми 99 000 гривень, які знаходяться на банківському рахунку;

1.3НОМЕР_6 та грошові кошти в межах суми 98 000 гривень, які знаходяться на банківському рахунку;

1.4НОМЕР_7 та грошові кошти в межах суми 49 000 гривень, які знаходяться на банківському рахунку; із забороною відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

До клопотання про арешт тимчасово вилученого майна додані: витяг з ЄРДР від 31.01.2026, правова кваліфікація ч. 3 ст. 190 КК України; рапорт, протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 30.01.2026; протокол допиту потерпілого від 31.01.2026; копії квитанцій, протокол огляду предмета від 31.01.2026 з додатками.

До суду від слідчого скеровано заяву про розгляді клопотання за його відсутність.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

З представлених матеріалів вбачається, що в провадженні СВ ВП № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області перебуває кримінальне провадження, внесене 31.01.2026 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 80000156 за ч. 3 ст. 190 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 30.01.2026 до ВП N?3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області надійшла заява він ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що в період часу з 27.01.202 по 29.01.2026 невстановлена особа, шляхом зловживання довірою, під приводом дзвінка співробітника «СБУ» у мобільному додатку "Вайбер" з використанням абонентського номеру НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 заволоділа грошовими коштами заявниці на загальну суму 374 410 гривень. Грошові кошти потерпіла перераховувала на розрахунковий рахунок емітовані банком:. Грошові кошти потерпіла перераховувала на АТ "БАНК КРЕДИТ ДНІПРО" НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , а також на розрахунковий рахунок НОМЕР_8 , який емітовано АТ «Юнекс Банк».

Під час допиту потерпіла пояснила обставини при яких невстановлена особа, шляхом зловживання довірою заволоділа грошовими коштами потерпілої на загальну суму 374 410 гривень.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно в тому числі є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог ч. 2, ч. 3, ч. 4 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, якими є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

З матеріалів провадження встановлено, що майно, яке вказане у клопотанні, відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК.

Керуючись ст.170, 174 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого ВП № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно - рахунки:

1.1НОМЕР_4 та грошові кошти в межах суми 99 000 гривень, які знаходяться на банківському рахунку;

1.2НОМЕР_5 та грошові кошти в межах суми 99 000 гривень, які знаходяться на банківському рахунку;

1.3НОМЕР_6 та грошові кошти в межах суми 98 000 гривень, які знаходяться на банківському рахунку;

1.4НОМЕР_7 та грошові кошти в межах суми 49 000 гривень, які знаходяться на банківському рахунку;

із забороною відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом семи днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_16