Справа № 286/853/26
Провадження № 1-кс/286/166/26
У Х В А Л А

30 березня 2026 року м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

з участю особи, яка

подала скаргу ОСОБА_3 ,

начальника СВ ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність працівників відділу поліції №1 (м. Овруч) Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області щодо невнесення заяви в порядку ст. 214 КПК України про вчинення кримінального правопорушення по ст. 194 КК України ( в порядку ст. 303 КПК України) , -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до суду із скаргою на бездіяльність працівників відділу поліції №1 (м. Овруч) Коростенського РУ ГУНП в Житомирській області щодо не внесення заяви в порядку ст. 214 КПК України про вчинення кримінального правопорушення по ст. 194 КК України ( в порядку ст. 303 КПК України), в якій просить задовольнити її заяву від 16.03.2026 та зобов`язати уповноважену особу слідчого відділу поліції № 1 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Житомирської області відповідно до вимог ст. 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України, за її заявою від 26.02.2026 та розпочати досудове розслідування, мотивуючи тим, що 26.02.2026 та 27.02.2026 вона звернулася до чергової частини відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області з заявою про злочин по ст.ст. 162, 194 КК України, проте відомості до ЄРДР внесені не були, належні процесуальні (розшукові) дії також не вчинені. Відповіді на електронну пошту про відмову у внесенні до ЄРДР їй не направлялися для можливості їх оскарження в суді.

У зв`язку з тим, що працівники поліції не виконують норми КПК України, сліди злочину не зафіксовані, знайти людей для того, щоб поставити замки і замінити вікна вона не може, шкода не встановлена, руйнування від природніх умов і температур збільшується, збереження речових доказів не організовано, вона була вимушена звернутися до органів прокуратури та подала скаргу щодо не внесення до ЄРДР злочинів по ст.ст. 162, 194 КК України, яка в подальшому була направлена до органів поліції.

В подальшому, 02.03.2026 (за якою з заяв це здійснено не зрозуміло) розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000036 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 162 КК України.

Слідчо-оперативною групою здійснено виїзд на місце злочину повторно та проведено огляд лише будинку зовні, опечатування будинку та погосподарських споруд не здійснено, вона вважає, що речові докази (її речі) залишено без належного догляду, всі належні процесуальні дії на її думку не виконані.

У зв`язку з відсутністю інформації 04.03.2026 вона подала письмову заяву до поліції в порядку ст. 214 КПК України щодо внесення відомостей до ЄРДР по ст. 194 КК України, відповідь на яку відсутня. Разом з цим, лише в рамках кримінального провадження по ст. 194 КК можливо встановити завдані їй збитки шляхом призначення будівельно-технічної експертизи.

Вона наполягає на притягненні винних осіб до відповідальності.

На даний час вона звернулася із заявою про проведення будівельно-технічної експертизи, яка на даний час призначена на 20.03.2026.

Станом на 16.03.2026 її не повідомлено щодо внесення відомостей в ЄРДР по ст. 194 КК України, проте й не надано постанови про відмову у внесенні. У зв`язку із чим вона вимушена звернутись із скаргою до слідчого судді відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України.

Поряд з тим, ОСОБА_3 надала клопотання про поновлення строку на оскарження бездіяльності щодо не внесення заяви в порядку ст. 214 КПК України про вчинення кримінального правопорушення по ст. 194 КК України (в порядку ст. 117 КПК України), в якому просить поновити строк на оскарження бездіяльності уповноважених осіб ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, мотивуючи тим, що вона 26.02.2026 та 27.02.2026 звернулася до чергової частини відділу поліції №1 (м.Овруч) Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області із заявою про вчинення злочинів по ст. 162, ч.1 ст. 194 КК України, а в подальшому письмово з заявою аналогічного характеру 04.03.2026.

Станом на 16.03.2026 її не повідомлено щодо внесення відомостей в ЄРДР по ст. 194 КК України, проте й не надано постанови про відмову у внесенні. Разом з цим, нею пропущено 10 денний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності. Пропущений він з поважних причин, так як вона здійснює догляд за дитиною і у її сина 2024 року народження почали прорізатися чергові зуби, що позбавило її сну на тривалий час і погіршило стан її здоров`я, зокрема призвело до болі в серці і високого тиску.

Особа, яка подала скаргу ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги своєї скарги та клопотання про поновлення строку на оскарження бездіяльності підтримала, з викладених в них підстав.

В судовому засіданні представник ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області начальник слідчого відділення ОСОБА_6 щодо задоволення скарги заперечив, зазначивши, що за заявою ОСОБА_3 від 26.02.2026 відомості було внесено до ЄРДР за ст. 162 КК України. Для внесення відомостей до ЄРДР за ст. 194 КК України необхідні дані, що умисним пошкодженням майна заподіяно шкоду у великих розмірах, яка відповідно до примітки до ст.185 КК України має становити майже 416000 грн.. На даний час робота по визначенню розміру шкоди триває, буде призначено товарознавчу експертизу. Заяви від 27.02.2026 та від 04.03.26 ідентичні, тому були приєднані до провадження.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні щодо задоволення скарги також заперечив.

Вислухавши пояснення учасників та дослідивши матеріали, долучені до скарги, слідчий суддя встановив наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК України.

Зокрема, п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч.5 ст. 40, ч.4 ст. 40-1 КПК України слідчий, дізнавач, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

В судовому засіданні встановлено, що відомості про те, що 02.03.2026 до ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області надійшла заява від ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з приводу незаконного проникнення до належного їй домогосподарства, яке розташоване по АДРЕСА_1 , було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000036 від 02.03.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, що підтверджується копією витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, який разом з листом ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області № б/н від 04.03.2026 на ім`я ОСОБА_7 та повідомленням про початок досудового розслідування дізнавачем сектору дізнання старшим лейтенантом ОСОБА_8 у кримінальному провадженні №0000036 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України було направлено ОСОБА_9 , якою вказані документи було отримано та долучено до скарги.

Відомості до ЄРДР було внесено за заявою ОСОБА_3 саме від 26.02.2026, яка міститься в матеріалах провадження, і яка зареєстрована 02.03.2026, що повідомлено представником ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області в судовому засіданні.

Відтак, в судовому засіданні є встановленим, що відомості за заявою ОСОБА_3 про злочин по ст.ст. 162, 194 КК України від 26.02.2026 було внесено до ЄРДР 02.03.2026 з правовою кваліфікацією за ч.1 ст. 162 КК України.

Відповідно до п.5 ч. 5 ст. 214 КПК вирішення питання про попередню правову кваліфікацію обставин, які вносяться до ЄРДР, належить до дискреційних повноважень слідчого (дізнавача) або прокурора, які вносять відповідні відомості до ЄРДР, та правова кваліфікація кримінального правопорушення, здійснена особою, яка подала скаргу, у заяві, не є обов`язковою для слідчого або прокурора.

Слідчий суддя звертає увагу, що кваліфікація законодавцем визначена саме як попередня, що узгоджується з поясненнями представника органу ВП №1, що питання кваліфікації по ст. 194 КК України буде вирішено після проведення товарознавчої експертизи.

Вирішення ж слідчим суддею кваліфікації описаних у заяві обставин за певною частиною КК із зобов`язанням внести відомості саме таким шляхом, взагалі не належить до повноважень слідчого судді та суперечить принципу диспозитивності, закріпленому у ч.3 ст. 26 КПК України.

Таким чином, незгода особи, яка подала скаргу, із кваліфікацією внесених до ЄРДР відомостей у кримінальному провадженні №0000036 від 02.03.2026 в жодному разі не може бути підставою для звернення зі скаргою, адже системне тлумачення статей 214 і 303 КПК України свідчить, що предметом судового контролю слідчим суддею може бути бездіяльність уповноваженого органу досудового розслідування у формі невнесення відомостей до ЄРДР після отримання належно обґрунтованої заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення, що передбачає такі обов`язкові ознаки: 1) належним заявником до органу досудового розслідування належним чином подана заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення із викладом вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) після отримання такої заяви чи повідомлення слідчим чи прокурором не внесено у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Поряд з тим, КПК України не передбачає і права особи на неодноразове внесення до ЄРДР відомостей за одними і тими обставинами. Права особи, яка подала скаргу, як заявника вже реалізовані у кримінальному провадженні №0000036 від 02.03.2026, і вона має повне право дізнатись про хід досудового розслідування шляхом звернення до відповідного органу досудового розслідування.

Незгода особи, яка подала скаргу, із вчиненням (не вчиненням) інших процесуальних та слідчих дій (бездіяльності) органом досудового розслідування, не може бути врахована при розгляді вказаної справи, оскільки не стосується предмету поданої скарги.

Окрім того, особою, яка подала скаргу, ніяким чином не підтверджено поважність причин пропуску строку на звернення із скаргою до суду.

Так, слідчий суддя відмічає, що у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності.

Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Посилання особи, яка подала скаргу, що вона здійснює догляд за дитиною і у її сина 2024 року народження почали прорізатися чергові зуби, що позбавило її сну на тривалий час і погіршило стан її здоров`я, зокрема призвело до болі в серці і високого тиску, слідчим суддею не може бути покладено в основу вирішення питання поновлення строку, оскільки з часу вчинення бездіяльності, а саме не внесення відомостей у строк не пізніше 24 годин після подання заяви від 26.02.2026, нею було подано наступні заяви до ВП №1 27.02.2026, 04.03.2026, 06.03.2026 було укладено договір №06/03-2026-1 на виконання робіт з проведення експертизи з ФОП ОСОБА_10 , що підтверджується матеріалами справи, і що свідчить про наявність можливості у вказані дні, що охоплюються визначеним законодавцем 10-денним строком з моменту вчинення бездіяльності, звернутися до суду із скаргою.

Таким чином, за встановлених обставин та визначеного правового врегулювання, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення скарги.

Керуючись ст.ст. 214, 306, 307, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність працівників відділу поліції №1 (м. Овруч) Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області щодо невнесення заяви в порядку ст. 214 КПК України про вчинення кримінального правопорушення по ст. 194 КК України ( в порядку ст. 303 КПК України), відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1