Справа № 761/1633/26
Провадження № 1-р/761/13/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2026 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про роз`яснення ухвали слідчого судді від 22 січня 2026 року (справа №761/1633/26), -

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшла заява адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про роз`яснення ухвали слідчого судді від 22 січня 2026 року (справа №761/1633/26).

Як підставу для звернення до слідчого судді з цією заявою адвокат зазначає, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22 січня 2026 року на ОСОБА_4 у разі внесення застави покладено обов`язок, зокрема, здати на зберігання до відповідного органу державної влади паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що надають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Звернувшись до державного органу, зазначеного в ухвалі, ОСОБА_4 отримав відмову у прийнятті відповідних документів.

У зв`язку з викладеним адвокат просить зазначити назву та адресу державного органу, до якого необхідно здати паспорт (паспорти) для виїзду з України та в`їзду в Україну.

Учасники, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду заяви, у судове засідання не з`явились, про причини неявки суду не повідомили.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду заяви слідчим суддею не здійснювалась.

Так, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22 січня 2026 року задоволено клопотання старшого слідчого 5 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України підполковника юстиції ОСОБА_5 та застосовано до ОСОБА_4 , запобіжний захід у виді тримання під вартою. Водночас зазначеною ухвалою визначено розмір застави та у разі її внесення покладено на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, зокрема здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що надають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Згідно ч. 2 ст. 380 КПК України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Зважаючи на ці положення закону, вивчивши заяву про роз`яснення ухвали у судовому провадженні за клопотанням, матеріали вказаного провадження, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд справи у відсутність осіб, які не з`явились та приходить до наступного висновку.

Так, на особу, що звертається з заявою про роз`яснення рішення покладається обов`язок зазначити, що саме в ньому є незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію судового рішення тощо.

Роз`яснюючи ухвалу слідчий суддя не вправі змінювати зміст такої ухвали, тобто не має права змінювати зміст відомостей, викладених в ухвалі. Вимоги, які пред`являє кримінальний процесуальний закон до змісту ухвали, містяться у статті 372 КПК України.

Тож у вирішенні питання про межі, в яких слідчий суддя вправі діяти, надаючи роз`яснення ухвали, слід виходити з приписів статей 372 КПК України щодо змісту ухвали.

Варто зазначити, що роз`яснення судового рішення, яке на думку певних осіб є незрозумілим, виступає ще одним (крім передбаченого ст. 379 КПК України) способом усунення його недоліків, а щодо передбачених ст. 380 КПК України роз`яснень змісту судового рішення та інших його аспектів, то вони не обумовлені потребою усунення його формальних чи змістових недоліків.

Роз`яснення рішення - це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення. У ході роз`яснення рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни, а не загальновживані слова.

Зрозумілість рішення полягає в тому, що воно є доступним для сприйняття, дохідливим, таким, що не припускає варіантності свого тлумачення. Суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення так само, як і вирішувати питання, що не були предметом судового розгляду. Він може лише, змінивши форму викладення, більш повно, чітко і зрозуміло навести ті частини рішення, що породжують певні труднощі для однозначного сприйняття.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Отже, необхідність роз`яснення судового рішення зумовлюється його нечіткістю або суперечливістю, викладених у ньому висновків.

Так, п. 8 ч. 5 ст. 194 КПК України регламентує, що підозрюваний зобов`язаний здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Таким чином, при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слідчий суддя керувався нормами чинного законодавства.

Як вбачається з тексту ухвали, вона викладена загальновживаними словами, чіткими зрозумілими реченнями і не містить у собі труднощів для розуміння її точного змісту, складена у відповідності до вимог КПК України з посиланням на норми кримінального процесуального законодавства, а також норми інших законів, які застосовуються до спірних правовідносин.

Слідчий суддя вивчивши заяву, дослідивши матеріали провадження, не встановив необхідності роз`яснення судового рішення, а питання її виконання не відноситься до поняття роз`яснення судового рішення, оскільки під час судового розгляду заяви встановлено, що ухвала слідчого судді відповідає вимогам статті 372 КПК України, за своїм змістом є зрозумілою, зміст не містить неоднозначного трактування, підстави та мотиви прийняття даного рішення наведені в ухвалі.

Враховуючи викладене, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить висновку про безпідставність заяви про роз`яснення судового рішення та, як наслідок у її задоволенні вважає за необхідне відмовити.

Керуючись ст. 9, 369, 380, 537-539 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про роз`яснення ухвали слідчого судді від 22 січня 2026 року (справа №761/1633/26, провадження №1-кс/761/2384/2026) - залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_6