Справа № 304/681/24 Провадження № 1-кс/304/32/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2026 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за №0000414 від 13 липня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 199 КК України, про арешт майна,

У С Т А Н О В И В :

прокурор звернувся до слідчого судді з даним клопотанням, в якому просить накласти арешт вилучені в ході огляду 15 березня 2024 року двадцять три банкноти номіналом по 100 доларів США із серіями та номерами KІ20352317E, HJ43712884F, KJ30554915F, HJ43713069D, KI20352709E, KI20352357E, KI20352320E, K120352290E, KI20352654E, KJ30554923F, KJ30554901F, HJ43713215D, KI20352210E, KІ20352365E, HJ43712308F, KJ30554705F, KI20352447E, HJ43712309F, HJ43712298F, KJ30554605F, HJ43712875F, KJ30554134F, KJ30554457F.

Клопотання мотивує тим, що підрозділом детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області здійснюється досудове розслідування даного кримінального провадження, під час якого встановлено, що до чергової частини Берегівського районного відділення поліції ГУ НП в Закарпатській області надійшла заява ОСОБА_4 , яка працює касиром ТОВ «Преміум Фінанс», про те, що 27 червня 2023 року під час здачі службі інкасації валютних цінностей, нею виявлено 23 банкноти номіналом 100 доларів США, які за наслідками проведеного експертного дослідження, визнані такими, що не відповідають встановленим зразкам; вказані банкноти за заявою представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 були долучені до матеріалів кримінального провадження для проведення необхідних слідчих дій.

Так, проведеним за участі адвоката ОСОБА_5 оглядом від 15 березня 2024 року встановлено двадцять три банкноти номіналом 100 доларів США із серійними номерами KІ20352317E, HJ43712884F, KJ30554915F, HJ43713069D, KI20352709E, KI20352357E, KI20352320E, K120352290E, KI20352654E, KJ30554923F, KJ30554901F, HJ43713215D, KI20352210E, KІ20352365E, HJ43712308F, KJ30554705F, KI20352447E, HJ43712309F, HJ43712298F, KJ30554605F, HJ43712875F, KJ30554134F, KJ30554457F, які після огляду поміщені у паперовий конверт білого кольору.

Прокурор вважає, що надані до огляду речі є знаряддям та засобом вчинення злочину або набуті кримінально-протиправним шляхом, тобто є речовими доказами, а тому не накладення арешту на такі може призвести до втрати речових доказів, оскільки вони можуть бути знищені, спотворені або сховані власником з метою ускладнення чи унеможливлення доведення його вини у вчиненні кримінального правопорушення, тому просить клопотання задовольнити.

Ініціатор клопотання у судове засідання не з`явився, направив слідчому судді заяву про розгляд такого за його відсутності та підтримання клопотання у повному обсязі.

Адвокат ОСОБА_5 у судове засідання також не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, зваживши доводи викладені у клопотанні, прийшов до такого висновку.

Пунктом 4 частини 2 статті 36 КПК України передбачено, що прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом.

Частина 5 статті 171 КПК України визначає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

З протоколу огляду видно, що такий здійснювався 15 березня 2024 року з 14.39 до 15.03 год; клопотання подане до відділення зв`язку того ж дня.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 цього Кодексу під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 цього Кодексу арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 01 грудня 2023 року видно, що відділом детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000414 від 13 липня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 199 КК України, за зверненням до чергової частини Берегівського районного відділення поліції ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_4 , яка працює касиром ТОВ «Преміум Фінанс», з приводу того, що 27 червня 2023 року під час здачі службі інкасації валютних цінностей, нею виявлено 23 банкноти номіналом 100 доларів США, які за наслідками проведеного експертного дослідження, визнані такими, що не відповідають за способами виготовлення грошовому знаку аналогічного номіналу та зразку, що знаходяться у офіційному обігу країни виробника.

Вказане провадження розпочате на підставі заяви про вчинене кримінальне правопорушення за ст. 191 КК України, поданою ОСОБА_4 до Берегівського РВП ГУ НП в Закарпатській області 12 липня 2023 року та зареєстрованою у ЖЄО за № 3011.

При цьому постановою прокурора Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_6 від 20 липня 2023 року про визначення підслідності, підслідність у даному кримінальному провадженні була визначена за підрозділом детективів територіального управління БЕБ в Закарпатській області.

П`ятнадцятого березня 2024 року адвокат ОСОБА_5 як представник ОСОБА_4 передав до ТУ БЕБ у Закарпатській області 23 банкноти номіналом по 100 доларів США, які того ж дня були оглянуті детективом за протоколом огляду від 15 березня 2024 року та за наслідками огляду вилучені.

Окрім цього за клопотанням ОСОБА_4 Закарпатським НДЕКЦ МВС України надано висновок судової технічної експертизи документів № СЕ-19/107-24/3675-ДД від 15 квітня 2024 року, згідно з яким надані на дослідження банкноти Федеральної резервної системи США номіналом 100 доларів із серійними номерами KІ20352317E, HJ43712884F, KJ30554915F, HJ43713069D, KI20352709E, KI20352357E, KI20352320E, K120352290E, KI20352654E, KJ30554923F, KJ30554901F, HJ43713215D, KI20352210E, KІ20352365E, HJ43712308F, KJ30554705F, KI20352447E, HJ43712309F, HJ43712298F, KJ30554605F, HJ43712875F, KJ30554134F, KJ30554457F не відповідають за способами друку та спеціальними елементами захисту грошовому знаку аналогічного номіналу та зразку, які знаходяться в офіційному обігу країни виробника Федеральної резервної системи США. Банкноти виготовлені з використанням друкарських форм для струминного способу друку та з використанням знакодрукуючого пристрою з струминним способом нанесення зображень, характерним для кольорових струминних принтерів чи копіювальної техніки та за допомогою металографічного кліше.

Постановою старшого детектива Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_7 про визнання речовими доказами від 15 березня 2024 року вказані грошові кошти визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000414 від 13 липня 2023 року.

Зі змісту ч. 2 ст. 173 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5)розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Обґрунтовуючи підставу для арешту, прокурор у клопотанні посилався на те, що надані до органу досудового розслідування грошові кошти мають значення для встановлення істини по даному кримінальному провадженню, можуть бути доказами під час досудового розслідування та судового розгляду, а тому, на думку слідчого судді, наявні достатні підстави вважати, що існує можливість використання такого майна як доказу у кримінальному провадженні і воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Врахувавши правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна, слідчий суддя прийшов до висновку, що арешт майна на даному етапі є цілком законним і необхідним для забезпечення кримінального провадження, а тому клопотання прокурора слід задовольнити.

Частина 4 ст. 173 КПК України визначає, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

При цьому заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК).

Слідчий суддя прийшов до висновку, що необхідно накласти арешт на грошові кошти саме шляхом позбавлення права відчуження, розпорядження та користування ними, з метою запобігання можливості приховати та відчужити зазначене майно, оскільки такі ризики не є вочевидь необґрунтованими.

У ході розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено негативних наслідків арешту майна. Що стосується прав та законних інтересів власника майна, то слідчий суддя вважає, що такі обмеження не будуть занадто обтяжливими для нього з огляду на обставини справи.

З урахуванням зазначеного, слідчий суддя переконаний, що накладення арешту у цьому випадку є пропорційним та співрозмірним завданням кримінального провадження та переслідує легітимну мету.

За наведених обставин клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», зокрема ухвали про арешт майна у кримінальних провадженнях оприлюднюються в електронній формі не раніше дня їх звернення до виконання.

Керуючись ст. 36, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за №0000414 від 13 липня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 199 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на двадцять три банкноти номіналом 100 доларів США із серійними номерами KІ20352317E, HJ43712884F, KJ30554915F, HJ43713069D, KI20352709E, KI20352357E, KI20352320E, K120352290E, KI20352654E, KJ30554923F, KJ30554901F, HJ43713215D, KI20352210E, KІ20352365E, HJ43712308F, KJ30554705F, KI20352447E, HJ43712309F, HJ43712298F, KJ30554605F, HJ43712875F, KJ30554134F, KJ30554457F, заборонивши розпорядження та користування таким майном.

Виконання зазначеної ухвали покласти на прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Згідно зі ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя:ОСОБА_1