Справа № 296/5850/26
УХВАЛА

Іменем України

20 травня 2026 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000109 від 12.09.2025 за ч.4 ст. 191, ч. 4 ст. 409 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

15.05.2026 до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000109 від 12.09.2025 за ч.4 ст. 191, ч. 4 ст. 409 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира у кримінальному провадженні №0000109 від 12.09.2025, за ознаками ч.4 ст. 191, ч. 4 ст. 409 КК України, накладено арешт на майно яке належить ОСОБА_3 , з метою забезпечення спеціальної конфіскації як предмета кримінального правопорушення.

01.05.2026 ОСОБА_3 та ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України, а 07.05.2026 їм обрано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

13.05.2026 ОСОБА_6 та ОСОБА_5 звернулися до старшого групи прокурорів із пропозицією укласти угоду про визнання винуватості та висловили готовність добровільно відшкодувати завдану кримінальним правопорушенням шкоду.

Арештоване майно може бути використане для добровільного відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, у зв`язку з чим ставиться питання про наявність підстав для скасування арешту.

Представник власника майна в судове засідання не з`явився був належним чином повідомлений про час дату та місце, розгляду клопотання, що відповідає положенням ст. 135 КПК України.

Слідчий у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, питання вирішення долі речових доказів залишив на розсуд суду.

Неявка належно повідомлених осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування судового засідання не здійснювалася у відповідності до положень ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, та долучені до нього додатки прийшов наступного.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до положень ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, арешт майна має бути скасованим, якщо відпали підстави його застосування, або арешт було накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснює досудове розслідування кримінального провадження №0000109 від 12.09.2025 за ч. 4 ст. 191, ч. 4 ст. 409 КК України де одним з підозрюваних є ОСОБА_6

Захисник вказує, що в межах цього кримінального провадження було накладено арешт на майно ОСОБА_3 .

Разом з цим до клопотання долучено лише ордер серії АІ 2102257 від 19.01.2026 та договір про надання правничої допомоги адвокатом ОСОБА_4 . ОСОБА_3 , а також ордер та договір щодо ОСОБА_7 .

Відсутність ухвали про арешт майна на яку посилається захисник позбавляє слідчого суддю можливості перевірити підстави та мету накладення арешту на майно, правові підстави його застосування, а також вирішити питання щодо можливості скасування арешту.

За приписами ч.1 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України та таким чином забезпечується диспозитивність, як засада кримінального провадження.

При цьому, слідчий суддя не має повноважень самостійно відшукувати ухвалу на яку вказується в клопотанні чи перевіряти чи дійсно вона постановлялася.

За таких обставин клопотання про скасування арешту майна не підлягає задоволенню, оскільки відсутні докази, що такий арешт було накладено на майно підозрюваного ОСОБА_8 .

Керуючись ст. ст. 1 , 3 , 17 , 26 , 173 , 174 , 369-372 , 376 КПК України , суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000109 від 12.09.2025 за ч.4 ст. 191, ч. 4 ст. 409 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1