Справа № 645/277/26
Провадження № 1-кс/645/117/26
УХВАЛА

Іменем України

24 лютого 2026 року м. Харків

Слідчий суддя Немишлянського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла скарга ОСОБА_3 , в якій просить внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його повідомленням на номер 102 щодо його викрадення працівниками ТЦК, які погрожували йому насильством, завданням тяжких тілесних ушкоджень. Також заявник порушив питання про поновлення строків звернення зі скаргою.

В жодне з призначених судових засідань заявник не з`явився, поважність причин неявки не вказав, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не подав.

Слід зазначити, що заявником у скарзі не зазначений контактний номер телефону, тому про дату розгляду скарги на зазначену ОСОБА_3 адресу направлялись судові повістки рекомендованою поштовою кореспонденцією, які заявником були отримані, про що свідчить його особистий підпис на зворотному повідомленні.

Дослідивши скаргу та матеріали судового провадження, слідчий суддя приходить до такого.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя. Між тим, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватись належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як вбачається з матеріалів справи, скаржнику було відомо про розгляд справи судом, що стверджується поштовими повідомлення про отримання кореспонденції. Ухилення від участі у судових засіданнях суд розцінює як зловживання скаржником своїми процесуальними правами.

Кримінальним процесуальним кодексом регламентовано порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування із врахуванням правил судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 КПК України (ч.1 ст 306 цього Кодексу), для об`єктивного та повного, неупередженого вирішення заявлених вимог, що і є метою судового розгляду. Важливою умовою під час розгляду є участь особи, за скаргою якої здійснюється судове провадження, оскільки законодавець передбачив обов`язковість її участі у судовому засіданні, на що прямо вказано у ч. 3 ст. 306 КПК України. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Однак, на думку слідчого судді, сама поведінка особи, яка подала скаргу, яка є обізнаною про строки розгляду її скарги судом, вказує на небажання приймати участь в судовому засіданні з розгляду її скарги, а лише затягує строк розгляду скарги, встановлений діючим законодавством.

Слідчий суддя зазначає, що, ЄСПЛ у своєму Рішенні по справі «Смірнова проти України» в п.68 вказав, що «Суд зауважує, що заявниця безсумнівно була відповідальною за ряд затримок. Він зазначає, що протягом розгляду, який ще триває, заявниця п`ять разів просила перенести слухання і щонайменше тридцять разів не з`явилася до суду. Суд вважає аргументи заявниці про те, що слухання проводилися в місті, яке знаходиться далеко від місця її проживання, непереконливими. Суд зазначає, що, подаючи свій позов, заявниця була добре обізнана про звичайні обов`язки та незручності, які пов`язані з участю в цивільному провадженні».

Тобто, ЄСПЛ у своєму Рішенні вказав на поведінку заявниці, як одного з критеріїв тривалого розгляду справи судом та порушення розумних строків розгляду справи, що є неприпустимим.

Зважаючи на той факт, що участь скаржника при розгляді даної категорії справ є обов`язковою, однак останній, будучи повідомленим у встановленому діючим КПК порядку про дату та час розгляду скарги, в судове засідання не з`явився, слідчий суддя позбавлений можливості з`ясувати чи підтримує скаржник на сьогодні свою скаргу та розглянути скаргу по суті.

Слідчий суддя зазначає, що норми КПК України не містять вказівки щодо дій слідчого судді у разі неявки особи, яка звернулась зі скаргою, на засідання з розгляду такої скарги, оскільки КПК України, крім вимоги щодо обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, питання дій суду в разі його неявки не регламентує.

Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

П.15 ч.1 ст.7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься: змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Узагальнюючи практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, зокрема, щодо дотримання строків розгляду таких скарг, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, у листі від 01.01.2017 року зазначив, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою скаргою в суд.

Слідчий суддя вважає за можливе взяти до уваги положення вказаного узагальнення виходячи із наступного.

Слідчий суддя вважає, що враховуючи положення ст. 7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду скарг, скаржник, звертаючись до слідчого судді повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень.

Неявка належно повідомленого скаржника дає суду право залишити його скаргу без розгляду, що, однак, не позбавляє скаржника права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора.

Отже, таким чином, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.

Зважаючи на те, що заявник не прибув у судове засідання для розгляду скарги, слідчий суддя, враховуючи вимоги КПК України щодо обов`язкової участі скаржника у розгляді скарги та положення ч. 6 ст. 9 КПК України, приходить до висновку про можливість залишити дану скаргу без розгляду.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.303-307,318,369-372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення - залишити без розгляду.

Копію ухвали про залишення скарги без розгляду надіслати для відома заявникові

Роз`яснити скаржнику право на повторне звернення до суду з такою скаргою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1