ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/2512/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" грудня 2025 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_4 ,

обвинувачений ОСОБА_5 ,

у підготовчому судовому засіданні в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0002007 від 15.07.2022, за обвинуваченням

ОСОБА_5 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Жашків, Черкаської області, громадянина України, українця , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та який проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України,

встановив:

Історія судового провадження

До Дарницького районного суду м. Києва 22 грудня 2025 року надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0002007 від 15.07.2022, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 35 КПК України на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 грудня 2025 року для розгляду цього кримінального провадження визначено головуючого суддю ОСОБА_1 .

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 22 грудня 2025 року призначено підготовче судове засідання на 24 грудня 2025 року.

Підготовче судове засідання

Під час підготовчого судового засідання 24 грудня 2025 року на обговорення учасників судового провадження було поставлено питання щодо підсудності вказаного кримінального провадження Дарницькому районному суду м. Києва.

Прокурор ОСОБА_3 вважав, що обвинувальний акт підсудний Дарницькому районному суду м. Києві, а відтак просив призначити його до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Сторона захисту підтримала позицію прокурора щодо призначення обвинувального акта до судового розгляду.

Мотиви суду

Питання територіальної підсудності кримінальних проваджень врегульовано ст. 32 КПК України, яка кореспондується із положеннями ч. 9 ст. 615 КПК України (в редакції Закону № 2462-IX від 27.07.2022, який набув чинності 25.08.2022), за змістом яких, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.

Отже, основною юридичною ознакою для визначення територіальної підсудності є місце вчинення злочину, яке згідно з п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК України належить до обставин, що підлягають доказуванню у кожному конкретному провадженні. При чому «місце вчинення злочину» в контексті ч. 1 ст. 32 КПК України розглядається лише як ознака, що дозволяє визначити підсудність кримінального провадження, - це одиниця адміністративно-територіального поділу, на підставі якої побудована судова система в цілому.

Відповідно до вимог ст. 409, п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України підставою для скасування судового рішення судом апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінально-процесуального закону. Судове рішення підлягає скасуванню якщо порушено правила підсудності.

Правильність визначення підсудності перевіряється місцевим судом під час підготовчого судового засідання (ч. 3 ст. 314 КПК України)

Разом із тим, відповідно до п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Як вбачається із висунутого обвинувачення ОСОБА_5 обвинувачується в тому що він у невстановлений досудовим розслідуванням день та час, у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб, придбав 5 згортків клейкої стрічки синього кольору в середині з фольгою з кристалічною речовиною білого кольору та почав зберігати за місцем свого мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 , з метою подальшого збуту.

Надалі, 21.12.2021 року у період часу з 09 год. 34 хв. по 10 год. 37 хв. під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 за місцем проживання було виявлено та вилучено 5 згортків клейкої стрічки синього кольору в середині із фольгою з кристалічною речовиною білого кольору, в одному з яких виявлено наркотичний засіб, обіг якого обмежено-метадон масою 0,080 г, який ОСОБА_5 , умисно, всупереч вимогам Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори», «Порядку провадження діяльності, пов?язаної з обігом наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, та контролю за їх обігом», затвердженого постановою КМУ № 589 від 03.06.2009, придбав та зберігав з метою подальшого збуту.

Як неодноразово вказував Верховний Суд, положення ч. 1 ст. 32 КПК України застосовуються у взаємозв`язку із положеннями статті 6 КК України.

За принципами дії закону України про кримінальну відповідальність в просторі, визначеними в ст. 6 КК України, кримінальне правопорушення визнається вчиненим на території України, якщо його було почато, продовжено, закінчено або припинено на території України, а також якщо виконавець або хоча б один із співучасників діяв на її території.

Таким чином, місцем вчинення кримінального правопорушення є місце, де воно було почато, продовжено, закінчено або припинено, де діяв виконавець або один із співучасників.

Судом встановлено, що епізод інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, був закінчений 21 грудня 2021 року, коли під час обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , у ОСОБА_5 було виявлено та вилучено 5 згортків клейкої стрічки синього кольору в середині із фольгою з кристалічною речовиною білого кольору, в одному з яких виявлено наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон, масою 0,080 г.

Отже, епізод кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, у цьому провадженні вчинено на території, яка підпадає під юрисдикцію Жашківського районного суду Черкаської області.

Однак, обвинувальний акт було скеровано до Дарницького районного суду м. Києва.

Виходячи із положень ч. 1 ст. 32, ч. 9 ст. 615 КПК України, та змісту обвинувального акта, вбачається, що інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне правопорушення вчинене на території Черкаської області.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Таким чином, суд дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав направити вказане кримінальне провадження до Київського апеляційного суду для вирішення питання про звернення з поданням до Касаційного кримінального суду Верховного Суду для вирішення питання про направлення кримінального провадження до Жашківського районного суду Черкаської області.

Керуючись ст.ст. 32-34, 314-316, 376 КПК України, суд

постановив:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0002007 від 15.07.2022 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, направити до Київського апеляційного суду для вирішення питання про звернення з поданням до Касаційного кримінального суду Верховного Суду для вирішення питання про направлення кримінального провадження до Жашківського районного суду Черкаської області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1