У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

встановив:

29.09.2025 представник заявника ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 подав до слідчого судді через Електронний суд клопотання про скасування заходів забезпечення кримінального провадження, в якому зокрема просить скасувати заборону зняття з обліку транспортного засобу, накладену постановою старшого слідчого 2-го відділення відділу Управління СБУ в Закарпатській області майором юстиції ОСОБА_5 про визнання транспортного засобу речовим доказом та заборону зняття його з обліку від 21.01.2010 на транспортний засіб VOLKSWAGEN LT 35, 2005 року випуску, власником якого є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований в Хмельницькій області Дунаєвецький район с. Лисець.

Клопотання обґрунтовує тим, що постановою старшого слідчого 2-го відділення відділу Управління СБУ в Закарпатській області майором юстиції ОСОБА_5 про визнання транспортного засобу речовим доказом та заборону зняття його з обліку від 21.01.2010, накладено арешт на транспортний засіб VOLKSWAGEN LT 35, 2005 року народження, власником якого є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований в Хмельницькій області Дунаєвецький район с. Лисець. На даний час, кримінальна справа №640 від 26.10.2009 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України, закрито, відповідна постанова міститься в матеріалах кримінальної справи №640 відкритої 26.10.2009, остання не оскаржувалася.

Заявник та його представник в судове засідання не з`явився.

Слідчий в судове засідання не з`явився, 13.10.2025 подав заяву про те, що 16.06.2010 з кримінальної справи №640, відкритої 26.10.2009, виділено в окреме кримінальне провадження кримінальну справу №695, яку 29.07.2011 скеровано за підслідністю до СВ УСБУ у Вінницькій області, подальше розслідування у вказаній справі та прийняття процесуальних рішень здійснювалося слідчими даного відділу.

Дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 10 розд. XI «Перехідні положення» чинного КПК кримінальні справи, які до дня набрання чинності цим кодексом не направлені до суду, розслідуються згідно з положеннями цього кодексу. Ця норма узгоджується з вимогами ч.1 ст. 5 чинного КПК про те, що процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно з положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

З листа слідчого т.в.о. заступника начальника СВ Управління СБУ в Закарпатській області ОСОБА_6 з`ясовано, що матеріали кримінальної справи №640, відкритої 26.10.2009, виділено в окреме кримінальне провадження кримінальну справу №695, яку 29.07.2011 скеровано за підслідністю до СВ УСБУ у Вінницькій області, подальше розслідування у вказаній справі та прийняття процесуальних рішень здійснювалося слідчими даного відділу.

Відтак на цей час кримінальне провадження в рамках якого подане дане клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Згідно з пошуком відомостей у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі ЄДР) (відповідно до ст. 11 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань»), місцезнаходженням юридичної особи СВ Управління СБУ в Закарпатській області є: 21007, Україна, Вінницька обл., місто Вінниця, вулиця Грушевського, будинок 27.

За таких обставин, розгляд поданого заявником клопотання про скасування заходів забезпечення кримінального провадження повинно розглядатися слідчим суддею суду першої інстанції в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, тобто Вінницький міський суд Вінницької області.

При цьому ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод 1950 року, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п. п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п. п. 40, 41, 42 та ін.).

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє заявника права на звернення з клопотанням до слідчого судді Вінницький міський суд Вінницької області.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 174 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Повернути представнику заявника ОСОБА_3 адвокату ОСОБА_4 клопотання, в якому такий просить скасувати заборону зняття з обліку транспортного засобу, накладену постановою старшого слідчого 2-го відділення відділу Управління СБУ в Закарпатській області майором юстиції ОСОБА_5 про визнання транспортного засобу речовим доказом та заборону зняття його з обліку від 21.01.2010 на транспортний засіб VOLKSWAGEN LT 35, 2005 року випуску, власником якого є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований в Хмельницькій області Дунаєвецький район с. Лисець.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1