С О Л О М ' Я Н С Ь К И Й Р А Й О Н Н И Й С У Д М І С Т А К И Є В А
____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

І. Вступна частина

02 грудня 2025 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 розглянув клопотання слідчого 5 відділу слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в межах досудового розслідування кримінального провадження №0001280, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.11.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

ІІ. Мотивувальна частина

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого про накладення арешту на майно, вилучене 18 листопада 2025 року під час затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Кримінальне провадження стосується підозри ОСОБА_5 у вчиненні державної зради в умовах воєнного стану, передбаченої ч. 2 ст. 111 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 05 травня 2023 року громадянин України ОСОБА_5 здійснив перехід на бік ворога в період збройного конфлікту, проходив військову службу у НОМЕР_1 окремій мотострілецькій чистяковській бригаді рф ( НОМЕР_1 ОМСБр, в/ч НОМЕР_2 ).

18 листопада 2025 року ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208, 615 КПК України, в ході затримання у нього вилучено мобільний телефон «Xiaomi Redmi 14С» ІМЕІ1: НОМЕР_3 , ІМЕІ2: НОМЕР_4 , серійний номер НОМЕР_5 .

18 листопада 2025 року вказаний телефон постановою слідчого визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Мобільний телефон на думку слідчого може містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, і потребує проведення комп`ютерно-технічної експертизи. Слідчий обґрунтовує необхідність арешту майна для запобігання його приховуванню, пошкодженню, псуванню, зникненню, втраті, знищенню, використанню, перетворенню, пересуванню, передачі, відчуженню.

Слідчий та адвокат підозрюваного були належним чином повідомлені про час і місце розгляду клопотання, однак не з`явилися на засідання. Відсутність сторін на засіданні не перешкоджає розгляду, оскільки їх повідомлено належним чином, а мета арешту виправдовує розгляд без їх участі.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту майна є збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що орган досудового розслідування зазначив достатні підстави для арешту вилученого майна. Мобільний телефон відповідає критеріям речових доказів за ст. 98 КПК України, оскільки може містити відомості, необхідні для встановлення обставин провадження.

Накладення арешту необхідне для збереження доказів і забезпечення можливості проведення комп`ютерно-технічної експертизи телефону, що відповідає меті арешту за ч. 1, 2 ст. 170 КПК України, а саме запобіганню приховуванню, пошкодженню чи знищенню майна.

ІІІ. Резолютивна частина

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170, 172, 173, 372 КПК України, слідчий суддя ухвалив:

1. Клопотання задовольнити.

Накласти на майно, вилучене в ході затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон «Xiaomi Redmi 14С» ІМЕІ1: НОМЕР_3 , ІМЕІ2: НОМЕР_4 , серійний номер НОМЕР_5 .

2. Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

3. Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя: