Номер провадження № 1-кп/641/312/2025 Справа № 641/2577/24
УХВАЛА

05 листопада 2025 року м. Харків

Слобідський районний суд м. Харкова у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001468 від 25.10.2023 року, за обвинуваченням

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 111, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді суду перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001468 від 25.10.2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 111, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України.

Захисником обвинуваченого ОСОБА_6 подано клопотання про призначення експертизи, в якому вона просить призначити товарознавчу експертизу вартості Трансформаторної групи ПС-330кв "Лосеве" Автотрансформатор № 4 та Трансформаторної групи ПС-330кв "Лосеве" Автотрансформатор № 3, проведення якої доручити експертам ННЦ "Інститут судових експертиз ім Засл. проф. М.С. Бокаріуса". На вирішення експерта просить поставити питання: "Яка вартість Трансформаторної групи ПС-330кв "Лосеве" Автотрансформатор № 4 та Трансформаторної групи ПС-330кв "Лосеве" Автотрансформатор № 3 з урахуванням його зносу станом на момент 28.12.2022 та ушкоджень, що були завдані?"

В обґрунтування клопотання зазначає, що обвинувальним актом встановлено, що кримінальним правопорушенням завдано збитків підприємству НЕК «Укренерго» на суму 100 000 000,00 грн. Після ознайомлення з матеріалами кримінального провадження було встановлено, що розмір збитків підприємству НЕК «Укренерго» на суму 100 000 000,00 грн. (орієнтовний обсяг збитків) встановлено шляхом надання інформації згідно листа Укренерго вих. № 01/20736 від 26.04.2023р. Жодних експертних висновків стороною обвинувачення не надано. Листом зазначено саме про орієнтовний розмір збитків. Не надано жодних документів власника на зазначене майно. Також не враховано можливого його зносу. Вартість вказаного майна зазначена «орієнтовно» щодо Трансформаторної групи ПС-330кв «Лосеве» Автотрансформатор № 4. Зазначено про його пошкодження 100%. Одночасно щодо Трансформаторної групи ПС-330кв «Лосеве» Автотрансформатор № 3 взагалі жодних даних не вказано (ані розмір ушкоджень, ані вартість). Даним листом також визначено, що вартість може бути уточнена. Обвинувальним актом не встановлено яка саме трансформаторна група пошкоджена (за № 3 чи за № 4). Крім того, ухвалений вирок суду може стати підставою для подальшого стягнення, в тому числі і з обвинуваченого матеріальної шкоди, що буде встановлена вироком суду.

Обвинувачений ОСОБА_7 клопотання про призначення товарознавчої експертизи підтримав.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні проти клопотання заперечує, вказує на те, що розмір заподіяної шкоди на правову кваліфікацію діяння не впливає.

Розглянувши клопотання сторони захисту про призначення експертизи та доводи в його обґрунтування, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Частиною 1 ст. 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до вимог ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 111, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 посилається на те, розмір шкоди, заподіяний кримінальним правопорушенням становить 100 000 000,00 грн. Розмір збитків підприємству НЕК "Укренерго" встановлено шляхом надання інформації згідно листа Укренерго № 01/20736 від 26.04.2023 року, та жодних експертних висновків про розмір шкоди не надано.

Колегія суддів зазначає, що розмір шкоди, заподіяної кримінальними правопорушеннями, передбаченими ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 111, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України, не є кваліфікуючою ознакою вказаних злочинів.

Твердження захисника обвинуваченого ОСОБА_6 про те, що ухвалений вирок суду може стати підставою для подальшого стягнення з обвинуваченого матеріальної шкоди, що буде встановлена вироком суду, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки у вказаному кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001468 від 25.10.2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 111, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України, цивільний позов не заявлено.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для призначення при розгляді цього кримінального провадження товарознавчої експертизи, а тому і підстав для задоволення клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 .

Крім того, ОСОБА_9 до суду подано клопотання про скасування арешту майна, в якому вона просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.11.2023 року у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001468 від 25.10.2023 року, а саме з телефону Motorola Moto E20 з IMEI: НОМЕР_1 з сім-картою з номером телефона НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_9 на праві власності.

В обґрунтування клопотання зазначає, що 31.10.2023р. при проведенні обшуку у спільному з ОСОБА_7 житлі було вилучено належний їй мобільний телефон Motorola Moto E20 3 IMEI НОМЕР_1 з сім-картою з номером телефону НОМЕР_2 , який був визнаний речовим доказом та ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 03.11.2023р. на нього був накладений арешт. Наразі вже майже два роки на її телефон накладений арешт. Своїм майном вона користуватися не може, чим порушуються її права. Жодних слідчих дій із її телефоном, не проводилося. Наразі на протязі двох років вона самостійно виховує спільну з ОСОБА_7 дитину і має достатньо складне матеріальне становище. Даний телефон використовувався нею у особистих цілях, у тому числі на ньому був встановлений застосунок «Дія» з її профілем, що свідчить про виключно її користування даним приладом. Досудове розслідування у справі завершене, орган, який проводив досудове розслідування провів всі необхідні слідчі дії. Відтак, подальше перебування телефону у місці зберігання є недоцільним. Із ним не проводилося жодних слідчих дій, окрім обшуку. Наразі перебування даного майна в арешті є недоцільним.

У судове засідання ОСОБА_9 не з`явилась, подала заяву про проведення розгляду клопотання без її участі.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечує.

Обвинувачений та його захисник клопотання ОСОБА_9 про скасування арешту майна підтримали.

Також ОСОБА_10 30.10.2025 року до суду подано клопотання про скасування арешту майна, в якому вона просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.11.2023 року у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001468 від 25.10.2023 року, а саме з грошових коштів у сумі 2400 євро, зокрема, 17 купюр по 100 євро, дві купюри по 200 євро, 6 купюр по 50 євро, які належать ОСОБА_10 на праві власності.

В обґрунтування клопотання зазначає, що 31.10.2023 р. при проведенні обшуку у житлі її доньки ОСОБА_9 та її чоловіка ОСОБА_7 було вилучено грошові кошти у сумі 2400 євро, а саме 17 купюр по 100 євро, дві купюри по 200 євро, 6 купюр по 50 євро, які було визнано речовим доказом та ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 03.11.2023р. на них був накладений арешт. Наразі вже майже два роки на її грошові кошти у сумі 2400 євро накладений арешт. Жодних слідчих дій із даними коштами не проводилося. При проведенні обшуку донька та її чоловік казали про приналежність саме ОСОБА_10 даних грошових коштів. Донька зберігала дані кошти у себе вдома, оскільки ОСОБА_10 є особою похилого віку та турбувалася, що у неї можуть викрасти ці грошові кошти. Грошові кошти у сумі 36 364, 60 грн. та 36 364, 60 грн були отримані ОСОБА_10 та її матір`ю як разові грошові виплати від ПФУ у листопаді 2021 р. у зв`язку зі смертю батька ОСОБА_11 . У 2022 році грошові кошти у загальній сумі 72729,20 грн. ОСОБА_10 та її матір`ю були обміняні на євро з метою запобігання обезцінюванню за курсом діючим на той момент. ОСОБА_10 має статус свідка у даному кримінальному провадженні, та вже була допитана судом. В ході допиту вона повідомляла про приналежність коштів у сумі 2400 євро їй. Наразі, її права на користування коштами є обмеженими. На вказані кошти арешт накладений помилково. Перебування даного майна в арешті є недоцільним.

У судове засідання ОСОБА_10 не з`явилась, у клопотанні просить проводити розгляд без її участі.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечує.

Обвинувачений та його захисник клопотання ОСОБА_9 про скасування арешту майна підтримали.

Крім того, ОСОБА_8 03.11.2023 року до суду подано клопотання про скасування арешту майна, в якому він просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.11.2023 року у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001468 від 25.10.2023 року, а саме з грошових коштів у сумі 7000 євро, зокрема, 140 купюр номіналом 50 євро, які належать ОСОБА_8 на праві власності.

В обґрунтування клопотання зазначає, що 31.10.2023 р. при проведенні обшуку у житлі його сина ОСОБА_7 було вилучено грошові кошти у сумі 7000 євро, а саме 140 купюр по 50 євро, які було визнано речовим доказом та ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 03.11.2023 р. на них був накладений арешт. Наразі вже два роки на мої грошові кошти накладений арешт. Жодних слідчих дій із даними коштами не проводилося. Його син при проведенні обшуку зазначав про приналежність саме ОСОБА_8 даних грошових коштів та те, що він йому їх передавав для того, щоб він допоміг йому купити автомобіль. При допиті ОСОБА_7 у якості свідка, останній також зазначав, що ці кошти належать йому. Також, зазначав суду про джерело походження коштів та надавав відповідні документи, а саме те, що він має земельний пай у розмірі 5,6466 га згідно Акту про право власності на земельну ділянку сер XP № 018293, а також укладені договори оренди на даний земельний пай з 2006 р. Тільки за період з 2016 по 2024 р.р. згідно довідки він отримав чистого доходу 284400 грн. Наразі, його права на користування коштами є обмеженими. На вказані кошти арешт накладений помилково. Перебування даного майна в арешті є недоцільним. Крім іншого зазначає, що він з дружиною є інвалідами другої та третьої групи. Потребуємо транспортного засобу для пересування у тому числі і до своєї онуки, яка мешкає у м. Харків та практично залишилася без батьківського піклування, оскільки його син вже майже 2 роки є ув`язненим.

У судове засідання ОСОБА_8 не з`явився, у клопотанні просить проводити розгляд без його участі.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечує.

Обвинувачений та його захисник клопотання ОСОБА_8 про скасування арешту майна підтримали.

Розглянувши клопотання клопотання ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 про скасування арешту майна, колегія суддів зазначає наступне.

Так, колегією суддів встановлено, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.11.2023 року накладено, серед іншого, арешт на: мобільний телефон Motorola Moto E20 з IMEI: НОМЕР_1 з сім-картою з номером телефона НОМЕР_2 ; грошові кошти загальною сумою 400 (чотириста) євро, а саме: 2 купюри номіналом 200 (двісті) євро; грошові кошти загальною сумою 1700 (одна тисяча сімсот) євро, а саме: 17 купюр номіналом 100 (сто) євро; грошові кошти загальною сумою 7350 (сім тисяч триста п`ятдесят) євро, а саме: 147 купюр номіналом 50 (п`ятдесят) євро.

Колегія суддів зазначає, що постановою слідчого від 01.11.2023 року вказане майно визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

Відповідно до приписів ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У відповідності до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження визначено захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ч. 1 ст. 7 КПК України).

Заходи забезпечення у вигляді арешту майна мають бути пропорційними щодо мети їх застосування, повинен бути встановлений справедливий баланс між завданнями кримінального провадження та вимогою захисту основних прав особи.

В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи. Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Обґрунтовуючи клопотання про скасування арешту майна, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 посилаються на те, що в подальшому застосуванні арешту телефону Motorola Moto E20 з IMEI: НОМЕР_1 з сім-картою з номером телефона НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_9 , грошових коштів у сумі 2400 євро, а саме 17 купюр по 100 євро, дві купюри по 200 євро, 6 купюр по 50 євро, які належать ОСОБА_10 , грошових коштів у сумі 7000 євро, а саме 140 купюр номіналом 50 євро, які належать ОСОБА_8 відпала потреба, оскільки досудове розслідування у справі завершене, орган, який проводив досудове розслідування, провів всі необхідні слідчі дії.

Колегія суддів зазначає, що доводи, наведені ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 у клопотаннях про скасування арешту майна на даному етапі судового розгляду не свідчать про те, що потреба в застосуванні арешту майна відпала.

Виходячи із загальних засад кримінального провадження, зокрема рівності перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, забезпечення права на захист, диспозитивності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, а також процесуальних прав сторін, сторони кримінального провадження, в тому числі сторона захисту, не позбавлені права заявити суду клопотання про призначення експертиз щодо майна, арешт якого просять скасувати заявники.

Крім того, ОСОБА_10 до клопотання не додано відомостей про перехід до неї права власності на грошові кошти, отримані від матері.

Приймаючи до уваги викладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що клопотання ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 про скасування арешту майна є передчасними, а тому підстави для їх задоволення відсутні.

Керуючись ст. ст. 170, 174, 332, 372 КПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання захисника адвоката ОСОБА_6 про призначення товарознавчої експертизи відмовити.

В задоволенні клопотання ОСОБА_9 про скасування арешту майна відмовити.

В задоволенні клопотання ОСОБА_8 про скасування арешту майна відмовити.

В задоволенні клопотання ОСОБА_10 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 05.11.2025 року о 16-00.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3