Провадження № 1-кс/643/5633/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.10.2025 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Харкові клопотання прокурора відділу захисту інтересів дітей та протидії домашньому насильству Харківської обласної прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000042, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.02.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 114-1, ч. 1 ст.369-2 КК України, -

встановив:

Слідчим відділом УСБУ в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000042 від 04.02.2025 за ч.1 ст.114-1, ч.1 ст.369-2 КК України.

В ході проведення досудового розслідування отримано відомості про те, що співробітниками УСБУ в Харківській області в ході проведення контррозвідувальних заходів отримано інформацію про можливу протиправну діяльність, вчинену посадовими особами навчального закладу, в тому числі посадовими особи відокремленого структурного підрозділу Державного торговельно-економічного університету, а саме перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів.

За наявними відомостями, до вказаного правопорушення може бути причетний громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Зазначені обставини у своїй сукупності можуть свідчити про те, що у приміщенні, в якому проживає ОСОБА_4 , розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , можуть знаходитись предмети, що мають значення для досудового розслідування у даному провадженні, в тому числі комп`ютерна техніка, носії інформації, документи, засоби зв`язку, чорнові записи, грошові кошти, що використовуються з метою здійснення вищезазначеної протиправної діяльності.

Враховуючи викладене, 25.09.2025 слідчим, на підставі відповідної ухвали слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова проведено обшук в домоволодінні за адресою:АДРЕСА_1 , за результатом якого виявлено і вилучено:

-системний блок чорного кольору;

-супровідний лист на голову комісії Шевченківського РТЦК;

-?копія заяви до ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

-?копія довідки на ОСОБА_4 . Щодо вступу до коледжу;

-?копія довідки про здобувача освіти за даними ЄДЕ бази з питань освіти;

-?копія картки платника податків;

-?копія студентського квитка;

-?оригінал студентського квитка;

-?копія тимчасове посвідчення військовозобов?язаного 1001/19 на ОСОБА_4 ;

-?копія паспорта громадянина України ОСОБА_4 ;

26.09.2025 до Салтівського районного суду міста Харкова направлено клопотання про накладення арешту на вищевказане майно.

01.10.2025 слідчим суддею Салтівського районного суду м.Харкова винесено ухвалу про повернення вказаного клопотання з усіма доданими до нього документами прокурору для усунення недоліків, встановивши строк для усунення недоліків 72 години з часу отримання копії ухвали.

01.10.2025 о 17:00 слідчим отримано копію вказаної ухвали.

Предмети, вилучені 25.09.2025 за результатом проведення вищевказаного обшуку можуть свідчити про причетність підозрюваного до вчинення злочину, досудове розслідування щодо якого здійснюється у даному кримінальному провадженні.

Зважаючи на викладене, на час досудового розслідування та судового провадження на вказані предмети та документи доцільно накласти арешт з метою збереження речових доказів та недопущення його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.

Прокурор зазначає, що незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів та документів які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Прокурор у судовому засіданні заявлене клопотання підтримав, навівши аргументи, тотожні викладеним у клопотанні доводам. Також пояснив, що для дослідження вилученого системного блоку чорного кольору, зняття з нього інформації та прийняття подальших рішень щодо необхідних дій по відношенню до вказаного майна органу досудового розслідування потрібно буде не менше двох місяців часу.

Власник майна ОСОБА_4 проти задоволення клопотання не заперечував, однак в частині вилученого системного блоку просив повернути йому такий, як тільки стане можливо, оскільки цей системний блок він використовує у службовій діяльності, будучи директором студмістечка.

Суд, заслухавши учасників розгляду матеріалів клопотання, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Постановою слідчого слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області капітана юстиції ОСОБА_6 від 26.09.2025 вилучені речі, а саме:

-системний блок чорного кольору;

-супровідний лист на голову комісії Шевченківського РТЦК;

-?копія заяви до ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

-?копія довідки на ОСОБА_4 . Щодо вступу до коледжу;

-?копія довідки про здобувача освіти за даними ЄДЕ бази з питань освіти;

-?копія картки платника податків;

-?копія студентського квитка;

-?оригінал студентського квитка;

-?копія тимчасове посвідчення військовозобов?язаного 1001/19 на ОСОБА_4 ;

-?копія паспорта громадянина України ОСОБА_4 визнано речовими доказами.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова від 01.10.2025 клопотання про арешт майна повернуто прокурору та надано 72 години для усунення недоліків. Згідно розписки ухвала про повернення клопотання отримана слідчим 01.10.2025. Дане клопотання надійшло до суду 03.10.2025, тобто прокурором дотримано строк для подачі клопотання.

Нормами ст. 22 КПК України врегламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норм ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

На даний час не спростовано підставність клопотання про арешт, що в подальшому не унеможливлює ставити питання про скасування арешту майна в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 23, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилученим 25.09.2025 в ході проведення обшуку домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

-системним блоком чорного кольору;

-супровідним листом на голову комісії Шевченківського РТЦК;

-?копією заяви до ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

-?копією довідки на ОСОБА_4 . Щодо вступу до коледжу;

-?копією довідки про здобувача освіти за даними ЄДЕ бази з питань освіти;

-?копією картки платника податків;

-?копією студентського квитка;

-?оригіналом студентського квитка;

-?копією тимчасового посвідчення військовозобов?язаного 1001/19 на ОСОБА_4 ;

-?копією паспорта громадянина України ОСОБА_4 .

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1