У Х В А Л А

іменем України

"04" грудня 2025 р. слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001302 від 14.11.2024,

за участю: захисника ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

встановив:

01.12.2025 ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , подав клопотання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Київського апеляційного суду від 17.11.2025 на транспортний засіб Оpel Astra Sports Tourer, білого кольору, н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , а також з майна, яке вилучено під час обшуку за місцем проживання останнього, а саме: мобільного телефону IPhone 16 Pro, imei1: НОМЕР_3 , imei2: НОМЕР_4 , з сім картою НОМЕР_5 ; мобільного телефону Samsung Galaxy S 24, imei1: НОМЕР_6 , imei2: НОМЕР_7 ; макбуку Air M4 2025 року серійний номер: LG4CNWWNV6 із зарядним пристроєм сірого кольору, системного блоку DELL серійний номер: CFY2102; жорстких дисків із серійними номерами WXD2D538FN5X, 9VYKB3B9; SSD накопичувачів з серійними номерами HASA4, PBU1206S2599DR, який накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 01.09.2025.

В обґрунтування вимог вказує на те, що з моменту арешту майна, яке вилучено на місцем проживання ОСОБА_4 пройшло 3 місяці, та орган досудового розслідування мав достатньо часу для вилучення інформації, яка міститься на вилучених електронних носіях інформації. Оскільки орган досудового розслідування не проводить дослідження вилучених носіїв інформації, тому вважає що підстави для застосування арешту відпали, а подальше утримання під арештом є безпідставним та непропорційним. Також вважає, що арешт накладений не обґрунтовано, оскільки електроні засоби збереження інформації, були вилучені за місцем проживання його підзахисного, є його особистими засобами побутового користування, не містять ознак того, що вони використовувалися як знаряддя чи засіб вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 203-2 КК України, то вони самі по собі не мають доказового значення.

Щодо арешту транспортного засобу, вважає, що він також є необґрунтованим, оскільки не є знаряддям чи засобом злочину, не містить слідів злочину та не має відношення до інкримінованій його підзахисному діяльності. Транспортний засіб не відповідає ознакам речового доказу. Підстави для його подальшого утримання зокрема і на території штраф майданчику.

В судовому засіданні представника власника майна та власник майна, просила арешт скасувати. Надали пояснення, аналогічні тим, що викладені у клопотанні.

Прокурор на виклик для участі у судовому засіданні не з`явився. Був повідомлений належним чином. Про причини неявки суд не повідомляв. З заявами, клопотаннями не звертався. Його неявка відповідно до вимог ст. 174 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Розглянувши клопотання, вислухавши доводи представника власника майна, дослідивши додані сторонами письмові документи, надавши оцінку відомостям, що у них містяться, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Абзацом 2 ч. 1 ст. 174 КПК України передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із аналізу наведеної норми вбачається, що прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за наявності хоча б однієї з таких умов: вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба; вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Так, вирішуючи клопотання про скасування арешту майна, з підстав визначених представниками власника майна в частині необґрунтованості накладання арешту, слідчий суддя зазначає, що питання обґрунтованості застосування слідчим суддею такого запобіжного заходу як арешт майна, було предметом дослідження під час розгляду апеляційної скарги прокурора під час оскарження ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києві від 01.09.2025, про що викладено в ухвали Київського апеляційного суду від 17.11.2025 (провадження №11-сс/824/7142/2025). Колегія суддів апеляційної інстанції, скасувавши ухвали слідчого судді та задовольнивши повністю клопотання прокурора про накладання арешту на майно, яке вилучено як під час обшуку за місцем проживання, так і на транспортний засіб, вказавши що арешт відповідає завлений прокурором меті збереження майна, яке визнано речовим доказом.

Доводи представника власника майна про те, що підстави для утримання майна відпали, оскільки арешт триває більше ніж три місці, слідчий суддя відхиляє. Так, досудового розслідування у даному провадженні триває, слідчі дії проводяться. А твердження представника про те, що інформація, яка могла міститися на вилучених електронних носіях інформації, не вилучалася та не оглядалася, нічим не доведені.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Керуючись .ст. 170, 174, 307, 309 КПК України, -

постановив:

У задоволенні клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001302 від 14.11.2024, яке було вилучено 21.08.2025 в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_1 та у транспортному засобі «Opel Astra» н.з. НОМЕР_8 , відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1