УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2025 року

м. Київ

справа № 490/75/22

провадження № 51-2272 впа 25

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі - Суд) у складі:

головуючої ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_4 ,

особи, яка подала апеляційну скаргу ОСОБА_5 ,

(у режимі відеоконференцзв`язку)

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_5 про відвід суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ,

установив:

До Суду надійшло подання Миколаївського апеляційного суду про зміну територіальної підсудності справи про адміністративне правопорушення (№490/75/22) стосовно ОСОБА_5 та її скерування до іншого суду апеляційної інстанції.

08 вересня 2025 року до Суду надійшла заява ОСОБА_5 про відвід судді.

У судовому засіданні ОСОБА_5 уточнив, що заявляє відвід суддям Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду: ОСОБА_1 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Обґрунтовує тим, що зазначені матеріали подання передані вказаній колегії суддів з порушенням порядку автоматизованого розподілу. На його думку, розгляд матеріалів подання має здійснювати колегія суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у складі: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Заслухавши пояснення ОСОБА_5 , перевіривши зміст доводів заяви, Суд зазначає таке.

Відповідно до статті 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У статті 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі статтею 246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у містах, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Однак чинний КУпАП не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачає порядку розгляду заяви про відвід.

Норми Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) передбачають підстави, за яких може бути заявлено відвід судді, який бере участь у кримінальному провадженні. А тому в даному випадку слід застосовувати аналогію закону та застосувати норми КПК при вирішенні питання, пов`язаного з відводом у справі про адміністративне правопорушення.

Так, за правилами частини першої статті 81 КПК у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Відповідно до частини п`ятої статті 80 КПК відвід повинен бути вмотивований.

Обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні який підлягає відводу (самовідводу) визначені частиною першою статті 75 КПК, а саме:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в

результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

З усталеної практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) слідує, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критерієм.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. А щодо суб`єктивного критерію, то беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявив суддя упередженість або безсторонність у даній справі (рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України», пункт 49).

Також стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду резюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

Як вбачається з матеріалів провадження, 26 червня 2025 року ухвалою колегії суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у складі: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 залишено без задоволення подання Миколаївського апеляційного суду про направлення з одного суду апеляційної інстанції до іншого справи про адміністративне правопорушення (№ 490/75/22) стосовно ОСОБА_5 за статтею 173 КУпАП. Тобто було вирішено по суті окреслене в поданні питання.

01 вересня 2025 року до Суду надійшло подання Миколаївськогоапеляційного суду про направлення до іншого суду апеляційної інстанції матеріалів справи про адміністративне правопорушення (№490/75/22) стосовно ОСОБА_5 за статтею 173 КУпАП з його апеляційною скаргою на постанову Центрального районного суду м. Миколаєва від 24 лютого 2022 року.

Відповідно до автоматизованого розподілу від 01 вересня 2025 року, зазначені матеріали подання передано для розгляду колегії суддів: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Водночас, Суд зауважує про те, що рішенням зборів суддів Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 31 березня 2025 року № 6 (з доповненнями, внесеними згідно з рішенням зборів суддів Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 21 липня 2025 року) затверджено Особливості автоматизованого розподілу скарг, заяв, клопотань, судових справ та визначення складу суду в Касаційному кримінальному суді.

Пунктом 5.2. рішення передбачено, якщо подання, клопотання в межах одного кримінального провадження не вирішено по суті, інші подання, клопотання, які надійшли в межах цього ж кримінального провадження, передаються АСДС раніше визначеному судді-доповідачу.

У пункті 5.4. рішення визначено, що у разі надходження подання, клопотання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого (подання, клопотання) в межах одного ЄУН, якщо на розгляді в Касаційному кримінальному суді перебуває справа за індексами «КМ», «СК», «СКА», «ЗНО», автоматизований розподіл такого процесуального документа здійснюється в загальному порядку.

Отже, вказані матеріали подання передані колегії суддів: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в загальному порядку.

Суд проаналізував наведені у заяві про відвід суддів доводи і не виявив у них обставин, які як з погляду об`єктивного критерію, так і з погляду суб`єктивного критерію унеможливлюють участь цих суддів у розгляді даного подання.

Тому в задоволенні заяви ОСОБА_5 про відвід суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 слід відмовити.

З урахуванням наведеного та положень статті 19 Конституції України, статті 245 КУпАП, Суд

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_5 про відвід суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3