Провадження 1-кп/387/202/25
У Х В А Л А

про призначення судового розгляду

08 грудня 2025 року селище Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області в складі:

в складі головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора

( в режимі відеоконференцзв`язку) ОСОБА_3

захисника

( в режимі відеоконференцзв`язку) ОСОБА_4 обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області кримінальне провадження зареєстроване у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000722 від 13.11.2025, яке 25.11.2025 надійшло з Кіровоградської обласної прокуратури за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Помічна Добровеличківського району Кіровоградської області, жителя АДРЕСА_1 , громадянин України, не працює, в силу статті 89 КК України є таким, що немає судимості та раніше притягувався до кримінальної відповідальності 04.06.2003 Добровеличківським районним судом Кіровоградської області до 4 років 6 місяців позбавлення волі, на підставі ст.81 КК України, умовно-достроково звільнений від відбування покарання з невідбутим терміном 1 рік 4 місяці 23 дні; 23.12.2016 Добровеличківським районним судом Кіровоградської області за ч.1 ст. 185 КК України до 2 років позбавлення волі на підставі ст.75 КК України, звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області 25 листопада 2025 року надійшов обвинувальний акт зареєстрований у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000722 від 13.11.2025 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 25 листопада 2025 року було призначене підготовче судове засідання.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні просив постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає. Також просив здійснювати судовий розгляд за участі прокурора, захисника, обвинуваченого та викликати свідків після встановленя порядку та обсягу дослідження доказів. Крім того, від прокурора надійшло клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки, на думку прокурора, ризики, які були підставою для обрання вказаного запобіжного заходу, продовжують існувати та не зменшилися, а судовий розгляд у кримінальному провадженні не проводився. Також вважає, що на даний час існують ризики передбачені ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та експерта у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується .

Захисник в підготовчому судовому засіданні просила застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачений в підготовчому судовому засіданні підтримав позицію захисника.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду з таких підстав: кримінальне провадження підсудне Добровеличківському районному суду Кіровоградської області; підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України не встановлено.

Щодо клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням розміру застави, суд доходить до таких висновків.

Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, серед іншого вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме або вже здійснив відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризики, які наведені прокурором в клопотанні, які передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд вважає доведеними з таких підстав.

Щодо ризику передбаченого п. 1 кримінальне правопорушення у якому обвинувачується ОСОБА_5 , є тяжким кримінальним правопорушенням, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волік строком від шести до десяти років, що в сукупності з іншими обставинами може свідчити про існування мотивів та підстав для обвинуваченого переховуватися від суду.

Така позиція відповідає практиці ЄСПЛ. Зокрема в рішенні від 26.06.2001 у справі «Ilijkov v. Bulgaria» (§ 80, заява № 33977/96) суд зазначив, що суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Співставлення можливих негативних наслідків для обвинуваченого у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження;

- щодо ризику передбаченого п. 3, суд зазначає, що є передумови для можливої спроби поза процесуального впливу на свідка. Отже, загроза того, що підозрюваним може здійснити дії, спрямовані на вплив у поза процесуальний спосіб на свідка у цьому кримінальному провадженні з метою ненадання суду достовірних показань щодо обставин можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень для уникнення останнім кримінальної відповідальності.

Суд зазначає, що кримінальним процесуальним кодексом України встановлено процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто якщо свідки чи потерпілий допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, окрім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 КПК України (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, але й на стадії судового провадження до моменту його безпосереднього допиту в суді.

Щодо ризику передбаченого п. 5, суд зазначає, що додана до клопотання довідка про судимість ОСОБА_5 свідчить, що хоча вироки суду відносно нього є погашеними, однак, вказане характеризує обвинуваченого, як особу, що схильна до вчинення кримінальних правопорушень. Крім цього, він в провадженні Маловисківського районного суду Кіровоградської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000109 від 01.03.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , в скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України. Наведене свідчить, що після відбуття покарання за вчинення злочинів на шлях виправлення ОСОБА_5 не став і продовжив вчиняти кримінальні правопорушення.

Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголошено на тому, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості підозри та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Вказане також свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Отже, продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин справи та серйозністю висунутого проти нього обвинувачення, з урахуванням встановлених ризиків, на думку суду, не є надмірним та таким, що принижують його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки в даному випадку наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого.

За таких обставин клопотання про продовження дії попередньо обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 із визначеним розміром застави підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 194, 199, 314-316 КПК України суд,

П О С Т А Н О В И В :

Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, на 13 годину 15 хвилин 21 січня 2026 року в залі засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області (27000, Кіровоградська область, селище Добровеличківка, вулиця Центральна 119).

Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово за участю прокурора, захисника, обвинуваченого.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят днів) тобто до 15 години 00 хвилин 05 лютого 2026 року.

Дату закінчення дії ухвали суду в частині запобіжного заходу встановити до до 15 години 00 хвилин 05 лютого 2026 року.

Залишити ОСОБА_5 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, що в достатній мірі буде гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок для внесення заставиа саме: платіжні реквізити депозитного рахунку: отримувач Територіальне управління Державної судової адміністарції України в Кіровоградській області; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26241445; МФО 820172 рахунок отримувача: UA5002505. Призначення платежу ПІБ особи, яка вносить заставу на рахунок та ПІБ особи за яку внесено застава, найменування суду, що виніс рішення, номер справи.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

Покласти на ОСОБА_5 у випадку внесення застави, обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі м. Помічна Новоукраїнського району Кіровоградської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками: ОСОБА_3 ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , як особисто так і через третіх осіб за виключенням їх спільної участі в слідчих, процесуальних діях та в суді;

5) здати на зберігання до територіального органу Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. У разі звернення застави в дохід держави, слідчий суддя, суд, вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого запобіжного заходу, з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Кропивницького апеляційного суду.

В іншій частині, ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 11 грудня 2025 року о 08 годині 00 хвилин.

Суддя

Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1