Справа № 638/52/26
Провадження № 1-кс/638/2/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2026 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , при прийнятті скарги ГО «Харківський антикорупційний центр» на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до єдиного реєстру досудових розслідувань,-

встановив:

02.01.2025 надійшла скарга ОСОБА_2 , в якій він просить зобов`язати уповноважених осіб Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою Громадської організації «Харківський антикорупційний центр» від 23.12.2025, отриманої ХРУП №3 ГУНП в Харківській області 25.12.2025р, про вчинення службовими особами КНП ХОР «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» дій, які можуть містити ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191 «Привласнення, розтрата майна або заволодіння ним шляхом зловживання службовим становищем», ч.2 ст.364 «Зловживання владою або службовим становищем» Кримінального кодексу України, розпочати за цією заявою досудове розслідування та надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя прийшов до висновку, що скарга підлягає поверненню з наступних підстав.

У своїй прецедентній практиці Європейський Суд з прав людини виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави (рішення ЄСПЛ у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам ІІ проти Німеччини» № 45227/98 від 12.07.2001).

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Частинами 1,2 статті 55 КПК України визначено, що потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

За положенням ч.1 ст.60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

Пунктом 3 частини 1 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правничої допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути, зокрема, ордер.

Згідно ч.2,3 ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера. Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Відповідно до п.12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 №41, Ордер містить наступні реквізити: 12.1.Серію, порядковий номер ордера; 12.2. Прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правнича допомога; 12.3. Посилання на договір про надання правничої допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правничої допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа; 12.4 Назву органу, у якому надається правнича допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо).

Пунктом 2 ч.1 ст.20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правничої допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правничої допомоги, зокрема представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Відповідно до постанов Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 року у справі №9901/847/18, від 03.07.2019 року у справі № 9901/939/18, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду. Якщо в ордері не зазначено конкретної назви суду, у якому адвокат надає правову допомогу, такий ордер не можна визнати документом, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги.

Наявний в матеріалах скарги ордер адвоката ОСОБА_2 не містить відомостей щодо повноважень адвоката на надання правової допомоги у суді, а відтак, останнім не надано документів, передбачених чинним КПК України, на підтвердження своїх повноважень здійснювати представництво інтересів у суді.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 304 КПК України передбачено, що скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

З огляду на те, що адвокатом ОСОБА_2 не додано до скарги документів, що підтверджують його повноваження у суді, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга підлягає поверненню.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді.

Керуючись ст. ст. 303-304 КПК України, суддя, -

постановив:

Скаргу ГО «Харківський антикорупційний центр» на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до єдиного реєстру досудових розслідувань повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1