Номер провадження: 11-сс/813/1564/25
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.09.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючий суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Пересипського районного суду м. Одеси від 30.07.2025 року,

встановив:

оскарженою ухвалою слідчого судді повернуто скаргу адвоката ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ТОВ «ФАСТ ПРОПЕРТІ» від 28.07.2025 року (реєстр. №А-10986).

Мотивуючи прийняте рішення слідчий суддя послався на положення ст. 304 КПК України, оскільки ОСОБА_5 на підтвердження своїх повноважень надав ордер, без додавання копії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, що свідчить про відсутність повноважень на підписання та подання скарги, що є підставою для її повернення.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на її незаконність та необґрунтованість, просить скасувати ухвалу та постановити нову, якою призначити новий розгляд його скарги в суді першої інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги ОСОБА_5 зазначає, що слідчий суддя допустив надмірний формалізм, не врахував наявність чинного ордера адвоката. Також ОСОБА_5 послався на положення ст.50 КПК України, ч.ч. 1-3 ст.26 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», практику Верховного суду та Європейського суду з прав людини.

Будучи належним чином повідомленими про час, дату та місце розгляду справи, учасники судового провадження до апеляційного суду не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду справи не подавали.

Відповідно до положень ч.4 ст.107, ч.4 ст.405 КПК України (далі КПК) апеляційний розгляд проведено за відсутності учасників кримінального провадження та без фіксації за допомогою технічних засобів.

Заслухавши суддю-доповідача; обговоривши доводи апеляційної скарги; колегія суддів дійшла висновку про таке.

Частина перша ст. 404 КПК України (далі - КПК) передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стаття 370 КПК передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Згідно з положеннями ст. 24 КПК, які узгоджуються з приписами ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Главою 26 КПК передбачений інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності на стадії досудового розслідування, який служить вихідною гарантією захисту прав учасників кримінального провадження і є однією із засад кримінального провадження.

Специфіка кримінальної процесуальної діяльності визначає особливу процедуру оскарження дій (бездіяльності) і рішень осіб, які її здійснюють, водночас право на оскарження у кримінальному процесі забезпечується встановленням у нормах КПК порядку і строків принесення (у деяких випадках і розгляду) скарг на дії (бездіяльність) і рішення суду, слідчого судді, прокурора, слідчого.

Колегією суддів встановлено, що під час вирішення питання щодо прийняття до розгляду скарги адвоката ОСОБА_5 щодо невнесення відомостей до ЄРДР, слідчий суддя місцевого суду дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для повернення скарги, з огляду на таке.

Статтею 303 КПК встановлений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Зокрема, в п.1 ч.1 ст.303 КПК передбачено, що на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, - заявником.

Як вбачається зі змісту скарги, 28.07.2025 року, ТОВ «ФАСТ ПРОПЕРТІ» звернулось до ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, яка була зареєстрована за № А-10986 від 28.07.2025 року.

30.07.2025 року, представник ТОВ «ФАСТ ПРОПЕРТІ» - адвокат ОСОБА_5 , в порядку ст.303 КПК, звернувся до слідчого судді Пересипського районного суду м. Одеси зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ТОВ «ФАСТ ПРОПЕРТІ» про кримінальне правопорушення від 28.07.2025 року.

Подана адвокатом ОСОБА_5 скарга, слідчим суддею повернута на підставі п.1 ч.2 ст.304 КПК, з мотивів подання скарги особою, яка не має права подавати скаргу.

Повертаючи скаргу, слідчий суддя зазначив, що звертаючись зі скаргою в інтересах ТОВ «ФАСТ ПРОПЕРТІ», ОСОБА_5 на підтвердження своїх повноважень надав ордер, без додавання копії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю.

Колегія суддів визнає необґрунтованими доводи апелянта про надмірний формалізм, та не врахування слідчим суддею наявність чинного ордера адвоката, з огляду на таке.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Відповідно до положень ч.2 ст.55 КПК, права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Положеннями ст. 58 КПК передбачено, що представником юридичної особи, яка є потерпілим, може бути її керівник, інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю, а також особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні. Повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; 2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; 3) довіреністю - якщо представником потерпілого є працівник юридичної особи, яка є потерпілою.

Відповідно до вимог ч.1 ст.50 КПК повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

При цьому, суддя-доповідач звертає увагу, що законодавець у п.1 ч.1 ст.50 КПК імперативно закріпив надання адвокатом свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та документа з передбаченого в п.2 ч.1 цієї статті альтернативного переліку документів.

Тобто, законодавець зобов`язав адвоката надати суду свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, а також надав право альтернативного вибору щодо документів, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 50 КПК, якими може бути підтверджено повноваження захисника у конкретному кримінальному провадженні.

Такий висновок міститься в постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 18 листопада 2019 року (справа №648/3629/17, провадження №51-9792кмо18).

Однак, звертаючись зі скаргою до слідчого судді в порядку ст. 303 КПК, адвокат ОСОБА_5 на підтвердження своїх повноважень не долучив до скарги копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю.

З урахуванням викладеного, колегія суддів визнає обґрунтованим рішення слідчого судді про повернення скарги ОСОБА_5 , подану в інтересах ТОВ «ФАСТ ПРОПЕРТІ» на бездіяльність посадових осіб ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

При цьому, колегія суддів звертає увагу апелянта, що він не позбавлений права повторно звернутися в порядку ст.303 КПК до місцевого суду, із дотриманням вимог чинного процесуального законодавства.

Керуючись ст.ст. 303, 309, 399, 376, 404, 407, 409, 412, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Пересипського районного суду м. Одеси від 30.07.2025 року року, якою повернуто скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою, поданою в інтересах ТОВ «ФАСТ ПРОПЕРТІ» від 28.07.2025 року (реєстр. №А-10986) залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4