УХВАЛА

Справа № 621/2361/24

Провадження 1-кп/621/89/25

25 грудня 2025 року м. Зміїв Харківської області

Зміївський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники справи:

головуючий суддя ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники справи:

прокурор ОСОБА_4

потерпілий ОСОБА_5

обвинувачений ОСОБА_6

захисник адвокат ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальну справу №621/2361/24 (ЄРДР №0000037 від 18.03.2024) за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 125 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Зміївського районного суду Харківської області перебуває зазначене кримінальне провадження.

Автоматизованою системою документообігу 25.06.2024 для розгляду матеріалів кримінального провадження було визначено головуючого - суддю ОСОБА_8 .

Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 07.06.2024 року призначено підготовче судове засідання у справі.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 21.01.2025, пов`язаного з відставкою судді ОСОБА_9 , для розгляду справи визначено головуючим суддю ОСОБА_10 .

Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 23.01.2025 року призначено судовий розгляд справи на підставі обвинувального акту.

14.10.2025 у зв`язку зі знаходженням судді ОСОБА_11 на тривалому лікарняному здійснено повторний розподіл та автоматизованою системою документообігу для розгляду кримінального провадження визначено суддю Зміївського районного суду Харківської області ОСОБА_12 .

Згідно частин 9, 10 статті 35 КПК України, склад суду у кримінальному провадженні є незмінним, крім випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом. Після зміни складу суду розгляд кримінального провадження починається спочатку, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ч.1, ч.2 статті 319 КПК України, судовий розгляд у кримінальному провадженні повинен бути проведений в одному складі суду. У разі якщо суддя позбавлений можливості брати участь у судовому засіданні, він має бути замінений іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. Після заміни судді судовий розгляд розпочинається спочатку, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті та статтею 320 цього Кодексу.

Суд вмотивованою ухвалою може прийняти рішення про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювалися під час судового розгляду до заміни судді, якщо таке рішення не може негативно вплинути на судовий розгляд та за умови дотримання таких вимог:

сторони кримінального провадження, потерпілий не наполягають на новому проведенні процесуальних дій, які вже були здійсненні судом до заміни судді;

суддя, що замінив суддю, який вибув, ознайомився з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, згоден з прийнятими судом процесуальними рішеннями і вважає недоцільним нове проведення процесуальних дій, що вже були проведені до заміни судді.

У випадку, передбаченому цією частиною, докази, що були дослідженні під час судового розгляду до заміни судді, зберігають доказове значення та можуть бути використані для обґрунтування судових рішень.

В судовому засіданні головуючий суддя ОСОБА_3 повідомила про те, що ознайомлена з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, та згодна з прийнятими судом процесуальними рішеннями.

Прокурор вважав за можливе продовжувати судовий розгляд та не наполягав на розгляді справи спочатку.

Учасники справи, а також потерпіла, вважали недоцільним розпочинати судовий розгляд спочатку та не заперечували проти продовження судового розгляду.

Заслухавши думки учасників засідання, суд зазначає наступне:

Згідно ч.1 статті 318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку.

Касаційний кримінальний суд Верховного Суду у постанові від 13.06.2023 по справі №461/5454/14-к, зазначив, що суд бере до уваги право обвинуваченої особи отримати судове рішення в розумний строк (ст.6 Конвенції, ч.5 статті 28 КПК), яке за анулювання результатів попереднього довготривалого розгляду та за розгляду справи спочатку практично неможливо забезпечити. До заміни судді судовий розгляд у цій справі вже тривав 5 років, і за цей час було досліджено значний обсяг доказів. Верховний Суд наголосив, що принцип безпосередності дослідження доказів є основоположним для кримінального провадження, що передбачає можливість для сторін проводити допити свідків і експертів, а також досліджувати інші докази перед суддею, який прийматиме рішення. У той же час ця вимога сформульована як принцип, яким має керуватися суд, приймаючи процесуальні рішення в конкретній ситуації, і засаді безпосередності, як і будь-якій іншій загальній засаді, притаманна певна гнучкість при застосуванні в конкретних обставинах. В залежності від обставин цей принцип реалізується в різних формах, оскільки суд має узгоджувати його з іншими засадами кримінального процесу та/або легітимними інтересами суспільства чи окремих осіб. Суд, серед іншого, має прийняти до уваги свій обов`язок створити необхідні умови для реалізації сторонами їх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частина 6 статті 22 КПК України), у тому числі свій обов`язок забезпечити розумний строк розгляду справи (частина 2 статті 28 КПК України).

З огляду на викладене, враховуючи позицію всіх учасників щодо відсутності необхідності починати судовий розгляд справи з початку, суд приходить до висновку про можливість продовження судового розгляду справи та вважає недоцільним нове проведення процесуальних дій, що вже були проведені до заміни судді.

Керуючись статтями 319, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити судовий розгляд кримінальної справи №621/2361/24 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 125 Кримінального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (проголошення) та апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_3