УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

26 листопада 2025 року слідчий суддя Личаківського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові клопотання заступника керівника Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Львові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_6 , погоджене прокурором першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Львівської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Добростани Яворівського р-ну Львівської обл., українцю, громадянину України, не судимому, пенсіонеру, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 ,

в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000791 від 12 червня 2025 року за ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 369-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

керівник Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Львові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_6 як сторона кримінального провадження за погодженням прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Львівської обласної прокуратури ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова з клопотанням про застосування до застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 діб, та утримувати у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№19)». У разі визначення застави просить визначити таку у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також покласти обов`язки, передбачені п. п. 1-4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_5 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 369-2 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , діючи умисно, у порушення вимог ст. ст. 19, 33, 68 Конституції України, з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_8 та провідним спеціалістом ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_9 у період з 9 серпня 2024 року по 21 серпня 2024 року вимагали та одержали від ОСОБА_10 неправомірну вигоду у розмірі 1500 доларів США за вплив на військових посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо виготовлення військово-облікових документів та надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації ОСОБА_10 .

Окрім того, ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_8 та провідним спеціалістом ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_9 у період з 5 листопада 2024 року по 19 грудня 2024 року вимагали та одержали від ОСОБА_11 неправомірну вигоду у розмірі 1000 доларів США за вплив на військових посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо зняття ОСОБА_11 з розшуку з бази даних «Оберіг» та наданні йому відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації.

Таким чином слідчий вважає, що в діях ОСОБА_5 наявні підстави для обґрунтованої підозри у вчинені останній кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 369-2 КК України, у зв`язку з чим 25 листопада 2025 року складено повідомлення про підозру у вчиненні такого, яке цього ж дня вручено ОСОБА_5 .

Слідчий клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою мотивує тим, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у скоєнні даного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами. Вказує, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема вказує, що оскільки злочин, який інкримінуються ОСОБА_5 , є тяжким, та у разі доведення вини йому може бути призначено покарання у виді позбавлення волі терміном до восьми років з конфіскацією майна, без альтернативи призначення більш м`якого покарання, та останній, будучи обізнаним про покарання, що йому загрожує за інкримінований йому злочин для уникнення покарання може переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Також, володіючи документами для виїзду за кордон та будучи особою, визнаною інвалідом та має всі законні підстави для виїзду за кордон, може змінити місце свого проживання, у тому числі шляхом виїзду за кордон, або на тимчасово непідконтрольну територію України. Також звертає увагу на те, що підозрюваний проживає у Львівській області, яка межує з країнами Європейського союзу має реальну можливість залишити межі України, має велике коло знайомств у державних та правоохоронних органах та може вдатись до методів конспірації та переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Окрім того, на даний час у рамках досудового розслідування зазначеного кримінального провадження не встановлено усіх обставини, що мають значення для досудового розслідування (не встановлені всі причетні особи до вчинення кримінального правопорушень), а також у даному кримінальному провадженні наявні інші два підозрювані, які діяли разом в співучасті з іншими особами, що залучались в процесі злочинної схеми, що можуть мати доступ до документів, що мають значення для кримінального провадження, у зв`язку з чим наявний ризик, що підозрюваний може знищити, сховати документи, речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Відтак у випадку обрання стосовно підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, остання достовірно знаючи про місце перебування документів або речей, за допомогою яких було реалізовано злочинний намір, може їх знищити, спотворити, приховати, не надавши органам досудового розслідування можливості встановити місце їх перебування та вилучити у встановленому законом порядку. Крім того, перебуваючи на волі, може спілкуватися з іншими підозрюваними та невстановленими зазначеними особами з приводу планів укриття злочинної діяльності, знищення, приховання та спотворення речових доказів, що негативно вплине на подальше здійснення досудового розслідування та притягнення винних до кримінальної відповідальності та зможе надавати останньому допомогу у переховуванні від органу досудового розслідування.

Отримавши матеріали клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний володітиме інформацією стосовно характеризуючих, в тому числі біографічних, даних осіб, які орган досудового розслідування буде допитувати у якості свідків, а також на інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, та інших осіб шляхом підкупу, примусу, погроз, у тому числі із застосуванням насильства, з метою зміни або відмови їх від показів. Відтак, обрання йому запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, призведе до забезпечення конспірації злочинної діяльності шляхом надання порад та вказівок стосовно завуальованого спілкування в телефонних розмовах з використанням маршрутизаторів (інтернет роутерів) та месенджерів на базі соціальних мереж, які неможливо відслідкувати гласними засобами контролю.

Також зухвалість вищевказаного кримінального правопорушення свідчить про відсутність у підозрюваного будь-яких моральних принципів та дає підстави вважати, що останній розуміючи невідворотність покарання за вчинене ним діяння, обставини вчинення якого на даний час встановлюються органом досудового розслідування, намагатиметься у будь-який спосіб уникнути відповідальності, що вказує на наявність ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом погодження показань з особами, причетними до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення.

Окрім того підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, в тому числі з метою прикриття своєї злочинної діяльності, та досягнення мети вчинення злочину, у якому підозрюється. Ураховуючи те, що зазначений вище злочин вчинявся у співучасті та з корисливих мотивів, метою яких було одержання неправомірної вигоди з метою досягнення бажаної мети, слід прийти до висновку, що обрання підозрюваному запобіжного заходу більш м`якого ніж тримання під вартою, призведе до вчинення останнім інших кримінальних правопорушень.

Відтак вказує, що в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Крім того, при визначені суми застави просить врахувати, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , відноситься до категорії тяжких злочинів, вчинених умисно та з корисливих мотивів, пов`язане з одержанням матеріальної вигоди на загальну суму 2500 доларів США, відпрацюванням слідством інших епізодів злочинної діяльності останньої, та що вказане кримінальне правопорушення набуло значного суспільного резонансу. За таких обставин, на думку органу досудового розслідування розмір застави підозрюваному необхідно встановити у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави забезпечить виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, та зможе запобігти спробам останнього ухилитися від органів досудового розслідування та суду, зокрема незаконно виїхати за межі державного кордону України.

Прокурор в судовому засіданні подане клопотання підтримав з мотивів викладених в ньому, пояснення надав аналогічні викладеним в такому, а тому на даному етапі досудового розслідування вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначити такому заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник відносно задоволення клопотання заперечив і пояснив, що кримінальне провадження не підслідне Державному бюро розслідувань, оголошену підозру вважає необґрунтованою, матеріали клопотання не містять будь-яких доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Крім того, відсутні ризи для застосування найтяжчого запобіжного заходу. Просив врахувати, що до підозрюваного вже двічі застосовувся запобіжний захід і останнім внесено визначені застави, а тому змоги внести ще одну не має. Також просив врахувати стан здоров`я підозрюваного та наявність на утриманні двох батьків похилого віку. А тому просив в задоволенні клопотання відмовити та обмежитись вже застосованими запобіжними заходами.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника, просив в задоволенні клопотання відмовити.

Заслухавши пояснення учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 і 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного кримінального правопорушення; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила кримінальне правопорушення; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За змістом закону тримання під вартою як запобіжний захід може бути застосовано лише у разі, якщо прокурор наявною сукупністю дозволених законом при прийнятті даного рішення засобів доказування доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим в ст. 177 КПК. Неможливість запобігти даним ризикам слід розуміти як недостатність інших запобіжних заходів для того, щоби убезпечити їх настання.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що Другий слідчий відділ (з дислокацією у м. Львові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, здійснює досудове розслідування кримінального провадження №0000791 від 12 червня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

25 листопада 2025 року в даному кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 369-2 КК України.

За змістом ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 369-2 КК України (сукупність наявних на даний час доказів припущення про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення) свідчать, зокрема: протокол про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій аудіо контроль від 11 лютого 2025 року.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що матеріали поданого клопотання не містять жодного доказу обґрунтованості оголошеної підозри по епізоду за серпень 2024 року, а тому слідчий суддя не може такому надати оцінку, а тому такий відповідно не може бути взятим до уваги під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Ризиками, які дають підстави слідчому судді застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід вважати той факт, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який йому може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна, відтак перебуваючи на волі з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, в тому числі полишити місце свого постійного проживання та виїхати з території України, незаконними засобами, зокрема шляхом підкупу, впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, які володіють інформацією щодо обставин вчинення нею зазначеного злочину, а також знищити, сховати або спотворити будь-які із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом погодження показань з особами, причетними до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, вчинити інші злочини.

Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного не суперечить приписам п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України.

Наведені дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, не гарантують запобігання встановленим ризикам без застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

При цьому слідчий суддя не бере до уваги доводи сторони захисту щодо стану поганого стану здоров`я підозрюваного та наявності на утриманні батьків похилого віку, оскільки належних доказів цим обставинам слідчому судді не надано.

Обставини, що могли б свідчити про можливість запобігання зазначеним ризикам шляхом застосуванням інших, більш м`яких запобіжних заходів, слідчим суддею на даному етапі не встановлено.

При цьому доводи сторони захисту щодо можливості застосування до підозрюваного інших запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, не спростовують вищенаведених висновків, а сукупність наявних на даний час доказів припущення про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення свідчать про наявність в його діях інкримінованого кримінального правопорушення.

На підставі наведеного, слідчий суддя вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим в судовому засіданні, в порядку ст. 177 КПК України, а тому запобігти встановленим ризикам можливо лише шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, але на строк, що не перевищує 60 (шістдесяти) днів, тобто з 26 листопада 2025 року до 24 січня 2026 року включно.

Також слідчий суддя звертає увагу, що підозрюваному оголошену нову підозру в новому кримінальному провадженні по новому епізоду, а тому сторона обвинувачення має право звернутись до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу.

Щодо доводів сторони захисту з приводу не підслідності вказаного кримінального провадження Державному бюро розслідувань, то слідчий суддя звертає увагу, що постановою заступника керівника Львівської обласної прокуратури визначено підслідність кримінального провадження саме за вказаним правоохоронним органом.

Крім того, частиною 3 ст. 183 КПК України визначено, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених Кодексом.

Так відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зважаючи на викладене, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, із врахуванням характеризуючих даних особи підозрюваного, беручи до уваги, що сторона обвинувачення не надала жодних відомостей про майновий стан підозрюваного, однак враховуючи, що підозрюваний вже двічі вніс застави в інших кримінальних провадженнях, обставини кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється по епізоду за листопад-грудень 2024 року, в тому числі розмір неправомірної вигоди, приходжу до висновку, що слід визначити йому заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становитиме 60560 гривень. Визначаючи вказаний розмір застави слідчий суддя вважає, що такий буде достатнім стримуючим фактором для запобігання ризикам описаним вище та може належним чином забезпечити процесуальну поведінку підозрюваного з врахуванням підтвердженості оголошеної підозри по обставинам за листопад-грудень 2024 року (сукупності наявних на даний час доказів припущення про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення).

У випадку внесення застави на відповідний рахунок на підозрюваного слід покласти обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема: прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою; не відлучатися за межі Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з підозрюваними ОСОБА_9 та ОСОБА_8 щодо обставин, викладених у повідомленні про підозру; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну. При цьому слідчий суддя не може покласти на підозрюваного обов`язок утримуватись від спілкування із необмеженим колом осіб та щодо невизначених обставин.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

п о с т а н о в и в :

клопотання заступника керівника Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Львові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід тримання під вартою.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з часу оголошення ухвали 26 листопада 2025 року.

Строк дії ухвали становить 60 (шістдесят днів), тобто до 24 січня 2026 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.

У випадку внесення застави на відповідний рахунок покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися за межі Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з підозрюваними ОСОБА_9 та ОСОБА_8 щодо обставин, викладених у повідомленні про підозру;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В задоволенні решти вимог відмовити.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на заступника керівника Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Львові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1