У Х В А Л А

Справа № 285/4/26

провадження № 1-кс/0285/19/26

02 січня 2026 року м. Звягель

Слідча суддя Звягельського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_2 , представника СТОВ «Батьківщина»,

на бездіяльність посадової особи органу поліції, -

ВСТАНОВИЛА:

У своїй скарзі, поданій через систему «Електронний суд» 01.01.2026, заявник просить визнати незаконними дії старшого дізнавача СД Звягельського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 (далі по тексту - дізнавач), які полягали у відмові у внесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі по тексту - ЄРДР) відомостей з додатковою попередньою правовою кваліфікацією за результатами розгляду його клопотання, поданого в порядку ст.220 КПК України; скасувати постанову дізнавача від 30.12.2025 про відмову в задоволенні клопотання у кримінальному провадженні №0000341 та зобов`язати орган досудового розслідування внести до ЄРДР відомості з додатковою попередньою правовою кваліфікацією за ст.ст.186, 187, 206-2 КК України на підставі його повідомлення від 03.12.2025.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу наступного висновку.

Можливість особи звернутися до суду за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів є її невід`ємним правом. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні урегульований нормами КПК. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов. Згідно з ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК. При цьому, у пунктах 1-11 ч.1 ст.303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій та бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, які не дають жодних підстав для різного (неоднозначного) їх тлумачення.

Заявник та потерпілий можуть оскаржити до слідчого судді бездіяльність посадової особи, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Для суду є аксіомою, що правові норми завжди мають мету, для досягнення якої власне і створюються. Норми права мають застосовуватися, у тому числі і тлумачитися, із врахуванням такої мети, тобто із врахуванням того результату, який за задумом законодавця повинен досягатися внаслідок реалізації такої норми. Про правильність такого підходу зазначає і Велика Палата Верховного Суду, яка наголосила на тому, що надання переваги словеснограматичному (буквальному) трактуванню норм законодавства без одночасного цільового (телеологічного) їх тлумачення не дозволить встановити зміст, а також мету та практичне значення існування тієї чи іншої норми у законодавстві. Це може призвести до значних та невиправданих ускладнень у правозастосовній практиці (постанова Великої Палати Верховного Суду від 11.12.2019 у справі № 536/2475/14-к).

Метою наведеної вище норми є забезпечення судом початку досудового розслідування за кожною подією ймовірного вчинення злочину, про яку особа (потерпілий чи заявник) повідомила уповноваженого суб`єкта, але останній допустив бездіяльність щодо початку досудового розслідування за цими обставинами. Зазначена мета є досягнутою, зокрема, в разі постановлення за скаргою особи ухвали про зобов`язання уповноваженого суб`єкта внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення за заявою особи. При цьому реалізація положень цієї норми забезпечує досягнення завдань кримінального провадження.

З автоматизованої системи документообігу Звягельського міськрайонного суду слідує, що ухвалою слідчого судді від 22.12.2025 у справі №285/6946/25 була задоволена скарга адвоката ОСОБА_2 , подана ним до суду 18.12.2025, та зобов`язано орган досудового розслідування Звягельський РВП внести відомості до ЄРДР про кримінальні правопорушення за його повідомленням від 03.12.2025. Зі змісту судового рішення вбачається, що представник СТОВ «Батьківщина» звернувся до суду із скаргою, у якій просив визнати незаконною бездіяльність уповноваженої особи Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР; зобов`язати слідчого або дізнавача внести відомості про кримінальні правопорушення, передбачені ст.ст.186, 187, 206-2, 356 КК України до ЄРДР за його повідомленням від 03.12.2025.

Таким чином, вимоги, які ставляться скаржником у цій скарзі, вже були предметом розгляду слідчого судді та по ним було прийнято рішення.

КПК не регламентує повноваження слідчого судді у ситуації багаторазового (повторного) оскарження особою бездіяльності уповноважених суб`єктів щодо невнесення відомостей до ЄРДР за подібними за змістом заявами про одне й те саме кримінальне правопорушення, яка [бездіяльність] вже була предметом судового контролю, за наслідками чого суд виніс рішення про зобов`язання уповноваженого суб`єкта розпочати досудове розслідування та це судове рішення було виконано таким суб`єктом.

Так, принцип верховенства права у кримінальному провадженні, а також кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, виходячи з якої, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто остаточності рішення суду у спірних правовідносинах. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі (рішення у справі Brumarescu v. Romania).

Виходячи з положень засад кримінального провадження, реалізація особою права на звернення до суду зі скаргою на бездіяльність уповноваженого суб`єкта щодо внесення відомостей за заявою особи до ЄРДР має здійснюватися в межах та в порядку, передбачених КПК, відповідно до мети норми п.1 ч.1 ст.303 КПК.

Також слід зауважити, що слідчий суддя не вправі перебирати на себе функцію сторони слідства або дізнання, самостійно відшукуючи докази вчинення та кваліфікації злочину на стадії прийняття заяви від потерпілої особи. Це є виключною компетенцією органу досудового розслідування, а не предметом судового контролю в порядку ст.303 КПК України.

Відмова дізнавача у внесенні до ЄРДР відомостей з додатковою попередньою правовою кваліфікацією не входить до переліку рішень, дій чи бездіяльності, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Враховуючи мету норми п.1 ч.1 ст.303 КПК та завдання кримінального провадження, в разі наявності судового рішення про зобов`язання внести до ЄРДР відомості про певне кримінальне правопорушення за заявою особи, то наступні скарги цієї особи з приводу бездіяльності уповноваженого суб`єкта за заявою щодо того ж самого кримінального правопорушення не можуть бути предметом повторного судового розгляду. Багаторазове подання до слідчого судді скарг особою, права якої вже захищені судом, може свідчити про зловживання нею правом на подання скарги.

За таких обставин, відкриття провадження по даній скарзі є неможливим, оскільки вона подана на бездіяльність, що не підлягає оскарженню, а тому, враховуючи вимоги ч.4 ст. ст.304 КПК України, у відкритті провадження за даною скаргою слід відмовити.

Керуючись ст.ст.32, 303-304 КПК України, -

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у відкритті провадження в порядку ст.303 КПК України за скаргою адвоката ОСОБА_2 , представника СТОВ «Батьківщина», на бездіяльність посадової особи органу поліції.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідча суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_1