Справа № 461/596/26
Провадження № 1-кс/461/329/26
УХВАЛА

20.01.2026 м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в :

16.01.2026 адвокат ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до Галицького районного районного суду м. Львова з клопотанням, в якому просить скасувати арешт на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_3 , накладений ухвалою слідчого судді Золочівського районного суду Львівської області від 30.11.2017 у кримінальному провадженні №0000681 від 23.11.2017.

В обґрунтування поданого клопотання покликається на те, що ОСОБА_3 на праві приватної власності належить квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Нещодавно він звернувся до нотаріальної контори для того, щоб продати свою квартиру та дізнався, що ухвалою Золочівського районного суду Львівської області від 30.11.2027 на підставі клопотання слідчого Золочівського ВП ГУ НП у Львівській області на таку накладено арешт. Згідно ухвали слідчого судді, слідчий звернувся з клопотанням та просить накласти арешт на нерухоме майно, з якого було несанкціоновано припинено обтяження, в тому числі і на вказану квартиру. Звертає увагу на те, що на дану квартиру жодних обтяжень ніколи накладено не було, тобто при винесені ухвали відбулася або якась технічна описка, або ж юридична помилка. Квартира, яка належить ОСОБА_3 , не є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не зберегла на собі сліди злочину та не містить інших відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування. Таким чином, вказаний арешт накладено необґрунтовано, оскільки ОСОБА_3 є добросовісним набувачем квартири, набув право власності у встановленому законом порядку, жодних кримінальних правопорушень не вчиняв, відповідні повідомлення про підозру не отримував. Звертає увагу, що він звертався з клопотанням про скасування арешту майна до Золочівського районного суду Львівської області, однак ухвалою слідчого судді клопотання повернуто, у зв`язку з тим, що слідчим суддею встановлено, що матеріали кримінального провадження передані до слідчого правління ГУ НП у Львівській області.

До судового засідання прокурор першого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Львівської обласної прокуратури ОСОБА_4 подала письмову заяву, в якій повідомила, що матеріали кримінального провадження, внесеного 23.11.2017 до ЄРДР за №0000681 було об`єднано з матеріалами кримінального провадження за №0004208 та 09.07.2019 скеровано за підслідністю у Головне слідче управління Національної поліції України.

В судове засідання учасники справи не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що таке слід повернути заявнику - адвокату ОСОБА_2 , виходячи з наступного.

Так, відповідно до положень ст.131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч.7 ст.100, ч.2 ст.132, ч.1 ст.184, ч.1 ст.192, ч.2 ст.199, ч.1 ст.201 КПК України).

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно листа прокурора першого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Львівської обласної прокуратури ОСОБА_5 від 19.01.2026 вбачається, що матеріали кримінального провадження, внесеного 23.11.2017 до ЄРДР за №0000681, в межах якого було накладено арешт на майно, зазначене у клопотанні, було об`єднано з матеріалами кримінального провадження за №0004208 та 09.07.2019 скеровано за підслідністю у Головне слідче управління Національної поліції України.

Встановлено, що Головне слідче управління Національної поліції України знаходиться за адресою: 01601, м. Київ, вул. Богомольця, 10, та знаходиться поза межами територіальної юрисдикції слідчого судді Галицького районного суду м. Львова.

При цьому, ст.34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Згідно ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути заявнику як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Керуючись ст.107, 131, 132, 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляція безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 23.01.2026.

Слідчийсуддя ОСОБА_6