Номер провадження № 1-кс/756/3252/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 15 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 12.11.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002759, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, українця, громадянина України, із середньою освітою, військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

УСТАНОВИВ:

14.11.2025 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві, ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 12.11.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002759, про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 у невстановлений в ході досудового розслідування час, але не пізніше 12.11.2025, перебуваючи на відкритій ділянці місцевості, що поблизу будинку № 16-Б, що неподалік адреси: місто Київ, проспект Оболонський, виявив пачку з-під цигарок марки «Парламент», у середині якої знаходилися пластикова прозора колба та поліетиленовий пакет та поклав їх до правої кишені куртки, в яку був одягнутий, тим самим незаконно придбав та почав зберігати вищевказані особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, та особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - 4-MMC, для власного вживання без мети збуту. У подальшому 12.11.2025 о 18 годині 15 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи поблизу будинку № 16-Б, що неподалік адреси: місто Київ, проспект Оболонський, був зупинений працівниками поліції та за результатами слідчих дій, у останнього виявлено та вилучено пачку з-під цигарок марки «Парламент», у середині якої знаходилися пластикова прозора колба та поліетиленовий пакет із вмістом особливо небезпечної психотропної речовини обіг якої заборонено - PVP, масою 0,518 г. та особливо небезпечної психотропної речовини обіг якої заборонено - 4-MMC, масою 0,156 г., які він незаконно придбав та зберігав для власного вживання, без мети збуту.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечної психотропної речовини, у великих розмірах без мети збуту, тобто у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують.

Крім того, на виконання вимог ст. 194 КПК України, в обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, підозрюваному ОСОБА_5 прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, будучи раніше судимим за ч. 1 ст. 309 КК України, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності..

Крім того наявний ризик, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків є те, що йому відомі дані цих осіб (останньому та його захиснику вручались копії матеріалів провадження, у тому числі і протоколи допитів свідків у провадженні, у яких зазначені всі дійсні анкетні дані останніх та дійсні місця проживання, тому він достовірно усвідомлює, що даним свідкам відомі фактичні обставини вчинених ним кримінального правопорушення та їхні покази є одним з основних джерел доказування. Тому існує ризик того, що підозрюваний шляхом погрози, підмовляння, підкупу може схиляти їх до дачі неправдивих показань, взагалі відмовити від участі у кримінальному провадженні, що вкрай негативно вплине на хід судового процесу у подальшому, та, як, наслідок, не притягнення винної особи до кримінальної відповідальності.

Захисник ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 , у судовому засіданні не заперечували щодо задоволення клопотання слідчого, просили суд застосувати домашній арешт щодо підозрюваного у нічний час доби.

Вислухавши клопотання прокурора, думку підозрюваного, захисника, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в місті Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 12.11.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002759, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 cт. 309 КК України.

12.11.2025 ОСОБА_5 , затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

13.11.2025 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_5 органом досудового розслідування доводиться наступними доказами, наданими до матеріалів клопотання:

- протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 12.11.2025;

- протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 13.11.2025;

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 13.11.2025;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 12.11.2025;

- протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 12.11.2025;

- висновок експерта від 13.11.2025 року №СЕ-19/111-25/69551-НЗПРАП;

- інші матеріалами провадження у їх сукупності.

Суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд ураховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 cт. 309 КК України - у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечної психотропної речовини, у великих розмірах без мети збуту.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як видно з пояснень прокурора в судовому засіданні, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді домашнього арешту, а саме можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, обставини, які суд уважає доведеними в якості обґрунтованості підозри, беручи до уваги пояснення підозрюваного, захисника, а також особистість ОСОБА_5 , суд погоджується з тим, що на даний час наявним є ризик того, що він може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, тобто існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Однак, суд не погоджується з існуванням ризику передбаченого пунктом 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, з наступних підстав.

Так, в обґрунтування ризику незаконного впливу на свідків, прокурор фактично посилається лише на тяжкість покарання, обізнаність місця перебування та адреси свідків. Між тим, указану обставину суд не може оцінювати в якості ризику, бо ця обставина повинна бути оцінена судом лише відповідно до ст. 178 КПК України, тобто як додаткові відомості, які посилюють існування певних ризиків.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Так, у судовому засіданні було встановлено, що наразі існує обґрунтована підозра щодо вчинення підозрюваним інкримінованого правопорушення, яке відноситься до категорії не тяжких. Підозрюваний ОСОБА_5 , має постійне місце проживання, військовослужбовець, має міцні соціальні зв`язки.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбаченої п. 2 ч.1 ст.194 КПК України, тобто існування ризику.

Установлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що для досягнення дієвості завдань кримінального провадження, а також відповідності особистості підозрюваного та іншим наведеним обставинам, такий запобіжний захід як домашній арешт строком на 60 днів буде достатнім. При цьому домашній арешт полягає в забороні ОСОБА_5 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , протягом часу з 22:00 год. по 06:00 год. кожного дня, крім випадків переміщення до сховища під час повітряної тривоги та звернення за медичною допомогою, із зобов`язанням з`являтися за першої вимогою до слідчого, прокурора чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження.

Також слід покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, - не відлучатись із Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; - утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

На думку суду, саме наведений запобіжний захід усуне встановлені судом ризики, є достатнім та дієвим, так як наведені особистісні та характеризуючи відомості щодо ОСОБА_5 значно знижують, у поєднанні з запобіжним заходом у вигляді домашнього арешту і покладеними обов`язками, вірогідність вчинення ОСОБА_5 дій, передбачених пунктом 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, запобіжником яких є визначений судом запобіжний захід.

При цьому, судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_5 13.11.2025 було відповідно до вимог ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 259 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав ОСОБА_5 .. Судом також перевірено, що підозрюваного ОСОБА_5 затримали в порядку ст. 206-209 КПК України, а під час розгляду клопотання не було встановлено порушень прав підозрюваного, чи можливих застосувань незаконних засобів чи впливу при затриманні, або в процесі доставки до слідчого судді.

Ураховуючи наведене, клопотання слідчого, подане в рамках кримінального провадження, внесеного 12.11.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002759, про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 слід задовольнити.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 181, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, подане в рамках кримінального провадження, внесеного 12.11.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002759, про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 58 (п`ятдесят вісім) днів, який полягає у забороні залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , протягом часу з 22:00 год. по 06:00 год. наступного дня, крім випадків переміщення до сховища під час повітряної тривоги та звернення за медичною допомогою, із зобов`язанням з`являтися за першою вимогою до слідчого, процесуального керівника (прокурора) чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні зобов`язання:

- не відлучатись із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватись від спілкування зі свідками ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у випадку необхідності залишити житло в інший час, він має отримати відповідний дозвіл слідчого, прокурора або суду. В іншому випадку це буде вважатися порушенням умов дотримання запобіжного заходу та може бути підставою для ініціювання питання слідчим чи прокурором щодо його зміні на іншій, більш суворий.

Ухвала діє до 10 січня 2026 року в межах строку досудового розслідування та підлягає негайному виконанню після її оголошення, а ОСОБА_5 підлягає звільненню з під варти в залі суду негайно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1