ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі - слідчий суддя чи суд),

отримавши скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3

на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (САП) ОСОБА_4

у кримінальному провадженні №0000261 від 31.03.2025,

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

16.10.2025 до ВАКС надійшла скарга від 16.10.2025 адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 (далі-скаржник) на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (САП) ОСОБА_4 , що полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений строк, для розгляду якої відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) і протоколу передачу судової справи раніше визначеному складу суду визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

2. Короткий виклад скарги.

Скаржник у скарзі просив: «1. Зобов`язати прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури розглянути клопотання про скасування незаконної постанови про відмову у задоволенні заявленого клопотання і ознайомлення з окремими матеріалами досудового розслідування від 07.10.2025 №04/36-2025/2025 та надати захиснику підозрюваного ОСОБА_3 - адвокату ОСОБА_2 відповідь у передбачений частиною другою статті 220 Кримінального процесуального кодексу України строк і спосіб»,

що обґрунтовувалось зокрема таким: «Захисником підозрюваного ОСОБА_3 - адвокатом ОСОБА_2 до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури подано клопотання про скасування незаконної постанови про відмову у задоволенні заявленого клопотання і ознайомлення з окремими матеріалами досудового розслідування (№ 04/36-2025/2025 від 07.10.2025), яке зареєстровано 08.10.2025 за вхідним номером № 21600-25.

Дане клопотання мотивовано наступним.

Прокурором першого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 за дорученням заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 03.08.2025 повідомлено про підозру народному депутату України ОСОБА_3 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених частиною п`ятою статті 191, частиною третьою статті 28 і частиною четвертою статті 386 Кримінального кодексу України.

Згідно з даним повідомленням про підозру ОСОБА_3 у складі організованої групи заподіяно збитки в сумі 3370517 гривень 18 копійок.

Відповідно до вимог пункту 3 частини першої статті 91 Кримінального процесуального кодексу України у кримінальному провадженні підлягає доказуванню вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Разом з тим єдиний спосіб такого доказування встановлено пунктом 6 частини другої статті 242 Кримінального процесуального кодексу України, де сказано, що слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

З огляду на це захисником ОСОБА_3 - адвокатом ОСОБА_6 19.09.2025 за № 02/36-2025/2025 до Національного антикорупційного бюро України було подано клопотання про ознайомлення з окремими матеріалами досудового розслідування.

У цьому клопотанні сторона захисту просила Національне антикорупційне бюро України надати адвокату ОСОБА_2 для ознайомлення такі матеріали досудового розслідування: 1) висновок судової експертизи (висновки судових експертиз), якою (якими) було встановлено вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, передбаченим частиною п`ятою статті 191 Кримінального кодексу України; 2) документи щодо придбання та оплати 124 одиниць ІНФОРМАЦІЯ_1», у тому числі договори, вантажно-митні декларації, документи про оплату митному брокеру коштів за проведення їх митного оформлення, документи щодо доставки цих апаратів та оплати цієї доставки, внутрішніх витрат суб`єктів господарювання на виконання робіт з укладання договорів та їх реалізації, а також документів, що підтверджують факт перерахування коштів за виконання даних договорів усіма контрагентами.

За результатами розгляду цього клопотання старшим детективом Національного бюро Третього підрозділу детективів Першого Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро ОСОБА_7 23.09.2025 винесено постанову про відмову у задоволенні заявленого клопотання (фактично надіслано Національним антикорупційним бюро 27.09.2025).

Аналіз тексту даної постанови дає можливість чітко та однозначно зрозуміти, що розмір збитків, викладений у повідомленні про підозру ОСОБА_3 03.08.2025, розраховано без проведення експертизи.

Отже можливо стверджувати, що повідомлено про підозру народному депутату України ОСОБА_3 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 191 Кримінального кодексу України безпідставно, оскільки а ні виду, а ні тим більше розміру збитків, які нібито ним заподіяно, достеменно не відомо досі.

У задоволенні другої частини клопотання, тобто у наданні для ознайомлення документів щодо придбання та оплати 124 одиниць ІНФОРМАЦІЯ_1», детективом відмовлено з посиланням на необхідність збереження таємниці досудового розслідування та надання стороні захисту п`яти томів копій матеріалів, яких на його думку цілком достатньо.

Відповідно до вимог статті 2 Кримінального процесуального кодексу України завданнями кримінального провадження є забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необгрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Водночас частина перша статті 20 Кримінального процесуального кодексу України гарантує підозрюваному право на захист, яке полягає у наданні йому права збирати і подавати докази.

Виходячи з того, що Спеціалізована антикорупційна прокуратура та Національне антикорупційне бюро України без висновку судової експертизи вирішили, що ОСОБА_3 заподіяв збитки, а тим більш самостійно і цілком довільно визначили їх розмір, було б правильним надати стороні захисту для ознайомлення означені документи, щоб підозрюваний міг вжити заходів для процесуальної перевірки таких висновків та ефективно захищатися.

Тим більш сторону захисту на даний час не цікавлять процесуальні документи сторони обвинувачення, що стосуються призначення нею самостійно експертиз чи отримання інших документів, які вона вважає за потрібне вивчати.

Сторону захисту цікавлять виключно документи, що стосуються виробництва та придбання ІНФОРМАЦІЯ_1», а також здійснення супутніх витрат, безпосередньо пов`язаних з цим процесом».

3. Обґрунтування позиції суду.

3.1. Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні (а саме 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, 2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування; 3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником; 4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи; 5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим; 6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки; 7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій; 8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу; 9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування; 10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом; 11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу), а згідно з частиною 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.

Системне тлумачення цих норм свідчить, що КПК передбачає право під час досудового розслідування звернутися до слідчого судді зі скаргою не на будь-яку бездіяльність чи рішення слідчого, дізнавача, прокурора, а лише передбачених їх безпосередніми обов`язками, строк виконання яких регламентований КПК.

Вимоги скаржника у клопотанні від 07.10.2025, яке зареєстровано 08.10.2025 за вхідним номером № 21600-25, про «скасування незаконної постанови про відмову у задоволенні заявленого клопотання і ознайомлення з окремими матеріалами досудового розслідування та надання захиснику підозрюваного ОСОБА_3 - адвокату ОСОБА_2 відповіді у передбачений частиною 2 статті 220- КПК строк і спосіб», не підпадають під будь-яку підставу оскарження бездіяльності чи рішення або дій слідчого, дізнавача або прокурора, визначених пунктами 1-11 частиною 1 статті 303 КПК.

3.2. Належить зазначити, що частинами 1, 2 статті 220 КПК визначено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Відповідно до частин 1, 2, 6 статті 223 КПК слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети . Слідча (розшукова) дія, що здійснюється за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проводиться за участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника чи представника, крім випадків, коли через специфіку слідчої (розшукової) дії це неможливо або така особа письмово відмовилася від участі в ній . Під час проведення такої слідчої (розшукової) дії присутні особи, що її ініціювали, мають право ставити питання, висловлювати свої пропозиції, зауваження та заперечення щодо порядку проведення відповідної слідчої (розшукової) дії, які заносяться до протоколу.

Таким чином, клопотання про скасування постанови про відмову у задоволенні заявленого клопотання і ознайомлення із матеріалами певного кримінального провадження не належить до категорії клопотань про виконання будь-яких процесуальних дій, оскільки до таких належать винятково слідчі (розшукові) дії, спрямовані на виконання завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК.

3.3. Відповідно до частин 4, 5 статті 304 КПК, слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню. Копія ухвали про відмову у відкритті провадження невідкладно надсилається особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Враховуючи вищенаведене, належить відмовити у відкритті провадження за скаргою на бездіяльність прокурора, оскільки оскарження такої не передбачене КПК.

Керуючись статтями 303-309, 369-372, 532 КПК суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження та повернути скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1 _________