справа № 619/5534/25
провадження № 1-кс/619/924/25
УХВАЛА

іменем України

26 вересня 2025 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000946 від 13.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Так, до Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно із забороною відчуження, користування та розпорядження в межах кримінального провадження №0000946 від 13.09.2025, вилучені в ході огляду відкритої ділянки місцевості, що розташована неподалік від будівлі КНП «Дергачівська ЦРЛ» ДМР за адресою: Харківська обл., м. Дергачі, вул. Європейська, буд. 23, зокрема, на: полімерний зіп-пакет, в якому наявний згорток з паперу (серветки) зеленого кольору, всередині якого наявні 3 (три) предмети дві металеві сережки сріблястого кольору та металевий ланцюжок з підвіском, що має камінь поміщено до полімерного сейф-пакету з номером WAR 1175858.

В обґрунтування поданого клопотання вказано, що до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій зазначено, що 09.09.2025 у домоволодінні, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , остання виявила крадіжку власних речей, а саме грошових коштів та ювелірних виробів із золота. Матеріальний збиток встановлюється.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 23.09.2025 слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 , проведено огляд місця події, відкритої ділянки місцевості, що розташована неподалік від будівлі КНП «Дергачівська ЦРЛ» ДМР за адресою: Харківська обл., м. Дергачі, вул. Європейська, буд. 23, в присутності ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В ході проведення вищевказаної слідчої дії, на підставі заяви ОСОБА_6 про добровільну видачу майна, було виявлено та вилучено: полімерний зіп-пакет, в якому наявний згорток з паперу (серветки) зеленого кольору, всередині якого наявні 3 (три) предмети дві металеві сережки сріблястого кольору та металевий ланцюжок з підвіском, що має камінь поміщено до полімерного сейф-пакету з номером WAR 1175858.

Також, допитано в якості свідка гр. ОСОБА_6 , яка повідомила, що має рідного брата ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів та відбував покарання в місцях позбавлення волі. Близько тижня тому, ОСОБА_7 привіз сестрі на зберігання прикраси із золота ланцюжок з підвіском та сережки. 23.09.2025 ОСОБА_6 стало відомо, що за місцем мешкання її брата проводиться обшук та відшукуються предмети, які останній викрав, а саме вироби із золота. Дізнавшись це, ОСОБА_6 зрозуміла, що прикраси, які їй лишив її брат скоріше за все викрадені та звернулась до поліції за даним фактом і того ж дня добровільно видала вказані предмети.

23.09.2025 проведено пред`явлення предметів для впізнання за фотознімками за участі потерпілої ОСОБА_4 . Останній було пред`явлено чотири фотознімки прикрас із золота, серед яких були наявні фотознімки прикрас вилучених у ОСОБА_6 . Серед пред`явлених їй фотографій, ОСОБА_4 впізнала викрадені в неї сережки та ланцюжок з підвіском.

23.09.2025 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Постановою слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 24.09.2025 зазначене вище майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих (розшукових) дій. Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.

Прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, зазначених у ньому, просив судове засідання провести без його участі, про що надав письмову заяву.

Власник майна, ОСОБА_4 не заперечувала проти задоволення клопотання, про що надала письмову заяву.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 13.09.2025 відповідно до ст. 214 КПК України до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Отже, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій.

Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що доведена необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно, оскільки існують підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження.

В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Об`єднаного Королівства). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

У справі Раймондо проти Італії (Raimondo v. Italy, рішення 24.01.1994), в яких заявники скаржилася на контроль за використанням власності в зв`язку з провадженням кримінального розслідування, не знайшовши у цьому випадку порушення ст.1 протоколу №1, суд відзначив порушення в тому, що уряд не вжив швидких заходів для того, щоб знову надати в повноправне користування власність після закінчення відповідних розслідувань (п.35).

Отже, виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя вважає, що арешт майна, яке зазначено у клопотання є доцільним та таким, що підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000946 від 13.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України- задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно із забороною відчуження, користування та розпорядження в межах кримінального провадження № 0000946 від 13.09.2025, вилучені в ході огляду відкритої ділянки місцевості, що розташована неподалік від будівлі КНП «Дергачівська ЦРЛ» ДМР за адресою: Харківська обл., м. Дергачі, вул. Європейська, буд. 23, зокрема, на: полімерний зіп-пакет, в якому наявний згорток з паперу (серветки) зеленого кольору, всередині якого наявні 3 (три) предмети дві металеві сережки сріблястого кольору та металевий ланцюжок з підвіском, що має камінь поміщено до полімерного сейф-пакету з номером WAR 1175858.

Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали слідчого судді негайно після її оголошення вручити слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.

У разі відсутності слідчого, прокурора під час оголошення судового рішення його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1