Провадження № 1-кс/127/9751/25
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

14 серпня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 24.07.2025 про вчинення кримінального правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , яка діє інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 24.07.2025 про вчинення кримінального правопорушення.

Скарга мотивована тим, що 30.06.2025 орієнтовно о 13:26 год. заявниці ОСОБА_4 на мобільний номер телефону зателефонувала невідома особа, яка представилась представником мобільного оператора «Лайфсел» та повідомила, що нею залишена заявка на зміну сім-карти, для скасування заявки потрібно продиктувати код, який надійде на телефон, що і зробила ОСОБА_4 , оскільки жодної заявки не залишала. В подальшому, а саме 23.07.2025 заявниці надійшло сповіщення про необхідність сплати заборгованості по кредиту «Швидко Гроші» і сумі 13000 грн. Оскільки жодного кредиту ОСОБА_4 не оформлювала, вона прийшла до висновку про заволодіння невстановленою особою її коштами, шляхом вчинення шахрайських дій, оформивши на її ім`я кредит. Тому ОСОБА_4 24.07.2025 звернулась до правоохоронного органу із заявою про вчинення відносно неї кримінального правопорушення. Однак впродовж 24 годин відомості на підставі її заяви від 24.07.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були.

У зв`язку з наведеним адвокат ОСОБА_3 звернулась до суду з даною скаргою, в якій просила суд зобов`язати уповноважених осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 24.07.2025.

Учасники судового розгляду в судове засідання не з`явились, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись своєчасно та належним чином.

14.08.2025 до Вінницького міського суду Вінницької області надійшла заява Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області № від 14.08.2025 (705658) за підписом слідчого СВ Вінницького РУП ОСОБА_5 про розгляд скарги без її участі.

Від адвоката ОСОБА_3 14.08.2025 до суду також надійшла заява про розгляд справи за її відсутності та за відсутності особи, в інтересах якої вона діє.

Враховуючи зазначене клопотання адвоката, з огляду на те, що позиція особи, яка завернулась до суду зі скаргою, нею висловлена в самій скарзі, беручи до уваги строки розгляду даної категорії скарг, визначені кримінально-процесуальним законодавством, та оскільки у відповідності до ч.2 ст.306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не перешкоджає розгляду скарги, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності осіб, які не з`явились.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора є однією із загальних засад кримінального провадження. Відповідно до ст. 24 КПК України це право гарантується кожному.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора як бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Із матеріалів скарги вбачається, що ОСОБА_4 24.07.2025 звернулась до Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області із заявою про вчинення щодо неї кримінального правопорушення.

За змістом заяви, зафіксованої у протоколі про прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 24.07.2025, копія якого міститься в матеріалах скарги, ОСОБА_4 просить перевірити факт відкриття та взяття кредиту на її ім`я у ТОВ «Швидко Гроші» на суму 13 000 грн., що мало місце 30.06.2025 після того, як нею було названо код підтвердження невідомій особі чоловічої статі, що зателефонувала з мобільного номеру НОМЕР_1 та представилась співробітником «Lifecell», під приводом скасування заявки на зміну сім-карти.

Дану заяву зареєстровано в ІТС ІПНПУ (журналі єдиного обліку) Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області за №21904, що підтверджується відповідним талоном-повідомленням єдиного обліку від 24.07.2025.

Стосовно зазначених вище подій 24.07.2025 оперуповноваженим ВКП ВРУП ГУНП у Вінницькій області лейтенантом поліції ОСОБА_6 у заявниці були відібрані пояснення, копія яких також долучена в якості додатку до скарги.

Як вбачається із повідомлення Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області № від 14.08.2025 (705658) за підписом слідчого СВ Вінницького РУП ОСОБА_5 , яке надійшло на адресу суду 14.08.2025, розгляд заяви ОСОБА_4 від 24.07.2025 доручено працівникам карного розшуку Вінницького РУП.

Відомості ж про результати розгляду зазначеного звернення у матеріалах справи відсутні.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом ч.1 ст.214 КПК України прокурор, слідчий, дізнавач у строк, що не перевищує 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Згідно з положеннями ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

За змістом ч. 1 ст. 25 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі від 09.11.2012 роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності прокурора, слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, однак вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Тож суд також приділяє увагу змісту заяви ОСОБА_4 від 24.07.2025, у якій вона повідомляє про конкретні обставини, які, на її думку, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення.

Також варто зауважити, що, як зазначає Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в листі від 12.01.2017 №9-49/0/4-17, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Дані обставини зобов`язували уповноважених осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області внести передбачені законом відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Разом з тим, у прохальній частині скарги адвокатом зазначається самостійно визначена правова кваліфікацію кримінального правопорушення, відомості про яке вона просить внести до ЄРДР.

Однак суд вважає за необхідне звернути увагу особи, яка звернулась до суду з даною скаргою, що порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про ЄРДР, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

І хоча точність правової кваліфікації кримінального правопорушення має суттєве значення для кримінального провадження, зокрема, для цілей визначення належної його підслідності, підсудності, визначення правового режиму здійснення негласних слідчих (розшукових) дій в конкретному кримінальному провадженні, застосування запобіжних заходів тощо, однак відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93 право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. Одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення відомостей до ЄРДР щодо конкретної особи за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

Разом з тим, п.5 ч.5 ст.214 КПК містить поняття саме «попередня правова кваліфікація». Це свідчить про те, що кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, який у цьому аспекті розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного здійснення досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події. Так, на початку досудового розслідування наявний лише обмежений обсяг відомостей про події. У ході досудового розслідування кількість, обсяг та якість виявлених відомостей збільшуються, і на момент завершення досудового розслідування справи відповідний суб`єкт кваліфікації повинен володіти всіма суттєвими, необхідними й достатніми даними про скоєне діяння.

Отже, визначення попередньої правової кваліфікації вчиненого кримінального правопорушення належить до дискреційних повноважень особи, яка вносить відомості до ЄРДР (реєстратора заяви), що чітко передбачено вимогами п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України і Положення № 298.

Обставини ж щодо наявності або відсутності суспільно небезпечного караного діяння (дії чи бездіяльності), вчиненого суб`єктом злочину, можуть бути встановлені лише після проведення дій, передбачених главою 20 КПК України.

У відповідності до ст.94 КПК України слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Зі змісту ст. 307 КПК України вбачається, що за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя може винести ухвалу про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись 22, 214, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 , яка діє інтересах ОСОБА_4 - задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій областіу відповідності до ст.214 КПК України внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 24.07.2025, розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення відомостей надати заявнику відповідний витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала слідчого судді не підлягає апеляційному оскарженню.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_7