Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1485/25

Номер провадження: 1-кс/511/1230/25

17.11.2025 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 ,

слідчого ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого слідчого відділення №1 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню №0000132 від 19.02.2025 року про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, із середньою спеціальною освітою, пенсіонера, інваліда ІІІ групи, який зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 332 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

Зміст заявленого клопотання.

17 листопада 2025 року до Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просив продовжити до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000132 відомості по якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.02.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 332 КК України.

21 вересня 2025 року у даному кримінальному провадженні було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за частиною 3 статті 332 КК України ОСОБА_4 .

На переконання слідчого, підозрюваному ОСОБА_4 належить продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, так як на теперішній час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, так як підозрюється у вчиненні тяжкого злочину; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також продовжити злочинну діяльність з огляду на існування в Україні воєнного стану.

На думку слідчого застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Прокурор Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 подане клопотання підтримав, просив його задовольнити. Свою позицію обгрунтував тим, що ОСОБА_4 пред`явлено обгрунтовану підозру за ч.3 ст.332 КК України, даний злочин відноситься до категорії тяжких. Він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення з корисливих мотивів, даний злочин є суспільно небезпечним в період запровадженого в Україні воєнного стану. Перебуваючи на волі, підозрюваний може переховуватися від правоохоронних органів з метою уникнення відповідальності, а також впливати на хід розслідування у справі, так як у справі не встановленів всі її фігуранти, недопитані свідки.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засідання вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав частково, просив суд зменшити йому розмір застави, щоб він міг скористатися своїм правом на перебування під час розслідування справи під заставою.

Також захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні просив обрати його підзахисному більш м"який запобіжний захід або зменшити розмір застави, так як визначена раніше судом застави для підозрюваного непомірна. Просив також врахувати, що підозрюваний є особою з інвалідністю третьої групи, проживає з матір"ю та доглядає її після інсульту.

Нормативно -правове обгрунтування.

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам зокрема переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою продовження запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Мотиви слідчого судді .

Суд, заслухавши прокурора, підозрюваного, захисника підозрюваного, прийшов до висновку, що належить задовольнити клопотання слідчого та продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і цей висновок суд обгрунтовує наступним.

Оцінка обгрунтованості підозри та її стислий виклад.

Так 21 вересня 2025 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, кваліфікованого за частиною частиною 3 статті 332 КК України у кримінальному провадженні №0000132 , відомості по якому внесені до ЄРДР 19.02.2025 року.

Згідно пред"явленої підозри 19.09.2025 близько 20:00 (більш точного часу встановити не надалось за можливе) ОСОБА_4 , за допомогою месенджеру «Телеграм» написала невстановлена досудовим розслідуванням особа під ніком « ОСОБА_7 » та запропонувала останньому прийняти участь у незаконному переправленні однієї особи через державний кордон України, шляхом перевезення її з м. Одеси до державного кордону в с. Великоплоске Роздільнянського району Одеської області, за грошову винагороду в розмірі 17 000 грн на автомобілі, який перебуває у його користуванні, на що останній погодився.

Так, надалі реалізовуючи свій злочинний намір, направлений на незаконне переправлення особи через державний кордон України, діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб, та за вказівками невстановленої досудовим розслідуванням особи, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, направлених на незаконне переправлення осіб через державний кордон України, ОСОБА_4 20.09.2025 о 15:30 приїхав на автомобілі марки «CHEVROLET LACETTI», білого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який був в його тимчасовому користуванні, до ТРЦ Гагарін Плаза, розташованого по вул. Генуезька, буд. 5/2, м. Одеса, де зустрів ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після чого перевіз останнього до околиці с. Великоплоске Роздільнянського району Одеської області по вул. Соборній де близько 19:00 отримав від ОСОБА_8 в якості оплати, грошові кошти в сумі 17 000,00 грн, та залишив останнього після чого направився їхати в напрямку свого місця проживання.

Проте, 20.09.2025 близько 19:30 на зворотньому шляху, ОСОБА_4 було виявлено на вказаному транспортному засобі, та затримано працівниками поліції на автодорозі Р-33 в с. Новопетрівка Роздільнянського району Одеської області в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вказаного злочину. Після чого, при спробі незаконного перетину кордону України ОСОБА_8 було зупинено працівниками ДПС України на відстані близько 2500 метрів від Державного кордону України з Республікою Молдова (в напрямку н.п. Малаєшти) на околиці с. Великоплоске Роздільнянського району Одеської області.

Суд вважає, що обґрунтованість підозри на даній стадії підтверджується попередньо зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню № 0000132 від 19.02.2025 року; актом передачі грошових коштів від 20.09.2025 року; протоком огляду (грошових коштів) від 20.09.2025 року; протоколом вручення грошових коштів особі, яка залучається до конфіденційного співробітництва від 20.09.2025 року; рапортами Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області; протоколом обшуку від 20.09.2025 року; постановою про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 21.09.2025 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 20.09.2025 року; протоколом допиту свідка від 21.09.2025 року; протоколом повернення грошових коштів особою яка залучається до конфіденційного співробітництва; актом передачі грошових коштів; протоколами огляду предмету (предметів) від 22.09.2025 року; повідомленням про підозру від 21.09.2025 року; протоколом допиту підозрюваного від 21.09.2025 року.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість висунутої ОСОБА_4 підозри у вчиненні злочину за ч.3 ст.332 КК України, кваліфікованого як організація незаконного переправлення осіб через державний кордон України, керівництво такими діями та сприянні їх вчиненню наданням засобів, порадами, вказівками, усуненням перешкод, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів.

Таким чином ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч.3 ст.332 КК України, яке відноситься до категорії тяжких, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Даний злочин відноситься до категорії кримінальних правопорушень у сфері охорони державної таємниці, недоторканності кордонів, забезпечення призову та мобілізації, які в період запровадженого в Україні воєнного стану є суспільно небезпечними злочинами.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім обґрунтованості підозри, суд, вирішуючи доцільність продовження підозрюваному такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, має встановити в першу чергу існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема ризиків: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;- незаконно впливати на свідків по вказаному кримінальному провадженню; - перешкоджати кримінальному провадженню шляхом невиконання або неналежного виконання обов`язків покладених на нього як на підозрюваного у кримінальному провадженні;- вчинити інше кримінальне правопорушення.

На думку суду, ризик переховування обвинуваченого ОСОБА_4 від органів досудового розслідування є реальним з огляду на тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , суворість можливого покарання. Так, санкцією ч. 3 ст. 332 КК України передбачено покарання від 7 до 9 років позбавлення волі, а тому, усвідомлюючи тяжкість покарання та невідворотність кримінальної відповідальності у випадку визнання його винуватим у майбутньому, обвинувачений може вчиняти дії, спрямовані на переховування від суду. Співставлення можливих негативних для обвинуваченого наслідків переховування у вигляді потенційного ув`язнення у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у перспективі робить цей ризик достатньо високим. Так, ОСОБА_4 має інвалідність, у зв`язку з чим може на законних підставах перетнути державний кордон.

Щодо ризику незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, то під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що наведені прокурором обставини щодо не встановлення кола осіб, причетних до вчинення даного злочину, наявність дружніх стосунків між свідками, не визнання вини підозрюваним свідчать про обґрунтованість доводів прокурора в частині наявності ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою підбурення їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання неправдивих показань чи відмови від дачі показань на користь підозрюваної.

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, то доводи сторони обвинувачення про наявність цього ризику є переконливими з огляду те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні корисливого злочину, а він в свою чергу не має постійної роботи і тому може продовжити злочинну діяльність.

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану, вказані ризики високі і лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя людей порушено.

Відтак, аналізуючи дані обставини, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу , що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується ОСОБА_4 і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати підозрюваному інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Ухвалою слідчого судді від 22.09.2025 року підозрюваному було призначено заставу - 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Між тим судом у даній справі невстановлено виключного випадку, який дає підстави призначити в подальшому підозрюваному заставу у такому розмірі розмірі.

Крім іншого суд враховує, що обвинувачений ОСОБА_4 пенсіонер, має інвалідність ІІІ групи, раніше не судимий.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що застава у розмірі - 60 (шістдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб цілком зможе забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків та буде найбільш пропорційним заходом на теперішній час, який збалансує інтереси суспільства, держави та підозрюваного. Альтернативний запобіжний захід такого виду на думку суду є гарантією того, що не перебуваючи під вартою обвинувачений не ухилиться від виконання своїх процесуальних обов`язків.

Керуючись статтями 176-178, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , задовольнити .

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування з 17 листопада 2025 року по 21 грудня 2025 року (включно) з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», (місцезнаходження юридичної особи Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059).

Одночасно визначити розмір застави у межах 60 (шістдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 181680 (сто вісімдеся одна тисяча шістсот вісімдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки: - прибувати до слідчого прокурора та суду за першою вимогою;- не відлучатися з населеного пункту де проживає м. Одеса, без дозволу слідчого, прокурора, суду;- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі внесення застави, строк дії обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України 21 грудня 2025 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1