ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6089/16-к
провадження № 1-кп/753/73/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" вересня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

перекладача ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву обвинуваченого ОСОБА_8 про відвід колегії суддів Дарницького районного суду м. Києва в складі суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , заяву обвинуваченого ОСОБА_8 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_3 та заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_8 про відвід прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000823, за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває вказане кримінальне провадження, яке розглядається колегіально судом у складі трьох суддів (головуючий - суддя ОСОБА_1 , судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ).

На адресу суду надійшли заяви обвинуваченого ОСОБА_8 про відвід колегії суддів та судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_3 .

Заявлений судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_3 відвід мотивований тим, що остання ухвалила незаконні рішення, якими відмовила в задоволенні заявлених головуючому у справі судді ОСОБА_1 відводів. Зокрема, суддя ОСОБА_3 умисно не вказала у даних судових рішеннях покази обвинуваченого ОСОБА_8 та покази адвоката в судових засіданнях, а саме: покази про те, що вказані правопорушення проти нього були підроблені прокурором Генеральної прокуратури України ОСОБА_9 , який є чоловіком судді ОСОБА_1 , а також порушення які вчиняла та вчиняє суддя ОСОБА_1 , а також не вказала що вказані правопорушення були сфабриковані, підроблені чоловіком судді ОСОБА_1 - ОСОБА_9 , який працював в Генеральній прокуратурі України та ін. з метою неповернення ОСОБА_8 великої суми коштів, боргу та ін.

Таким чином суддя ОСОБА_3 прикриває правопорушення судді ОСОБА_1 і також особисто заінтересована в даних справах та в інтересах судді ОСОБА_1 та її чоловіка ОСОБА_9 з якими знайома та проводить судові засідання з метою безпідставно, незаконно засудити обвинуваченого, а також як суддя ОСОБА_1 , суддя ОСОБА_3 порушує норми закону, присягу судді, Конституцію України та міжнародні закони, Конвенцію з прав людини та ін.

Підтвердженням того, що суддя ОСОБА_3 особисто заінтересована в даних кримінальних провадженнях є і те, що вона умисно не роз`яснила дані судові рішення та умисно не внесла в них дані, відомості викладені в заявах про відвід судді ОСОБА_1 та умисно не внесла в судові рішення покази обвинуваченого в судових засіданнях в тому числі що вказані правопорушення були підроблені чоловіком судді ОСОБА_1 , а саме ОСОБА_9 та його організованою групою поліцейських, прокурорів та ін.

В той час як відвід колегії суддів мотивований тим, що Дарницький районний суд м. Києва, знаючи про заявлені судді ОСОБА_1 відводи у кримінальних провадженнях № 753/6089/16-к та 753/22108/20 умисно не авторозподілялись між суддями. Зокрема, суддя ОСОБА_1 притримала вказані відводи і надала 28.11.2024 року вказівку службовим посадовим особам Дарницького районного суду м. Києва здійснити втручання в електронний документообіг суду, щоб заявлені судді ОСОБА_1 відводи надійшли на розгляд судді ОСОБА_3 , яка в свою чергу є членом колегії на розгляді якої перебуває судове провадження № 753/6089/16-к за обвинуваченням ОСОБА_8 .

Захисник - адвокат ОСОБА_6 , думку якого підтримав обвинувачений, підтримав всі заявлені відводи.

Крім того, захисник - адвокат ОСОБА_6 заявив відвід, підтриманий обвинуваченим, прокурору ОСОБА_5 , наголошуючи на тому, що остання не має права підтримувати державне обвинувачення, оскільки внесення змін до групи прокурорів після завершення досудового розслідування та направлення обвинувального акту в суд не передбачено, крім того будь-яких даних про неможливість взяти участь у судовому засіданні іншими прокурорами, що включені до групи прокурорів - немає.

Прокурор вважала заявлені відводи безпідставними та необґрунтованими. Крім того зазначила, що в вона на законних підставах включена до зміненої групи прокурорів, яку долучила до матеріалів справи, а відтак правомірно підтримує державне обвинувачення.

Вислухавши думку учасників судового провадження, обговоривши доводи заявлених відводів, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Пунктом 4 частини 1 статті 75 КПК України передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи.

Об`єктивний критерій безсторонності полягає в тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність судді. Стосовно об`єктивної неупередженості у справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників цивільного процесу. Крім наведених об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо («П`єрсак проти Бельгії»); суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант («Прокол проти Люксембургу»); наявність дискреційних повноважень у одного із суддів, що розглядають справу у колегіальному складі («Дактарас проти Литви»); участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення («Макгоннелл проти Сполученого Королівства») тощо. Так, у справі «Деміколі проти Мальти» було визнано порушення об`єктивного критерію неупередженості суду, адже до складу Палати представників Мальти, яка розглядала справу заявника, входили два члени, що раніше піддавалися критиці у статті заявника, яка мала відношення до справи, а тому фактично мали особисту заінтересованість у справі.

Разом з тим, таких чи побідних відомостей, які би свідчили про упередженість судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_3 та колегії суддів у заявах про відвід наведено не було.

Суб`єктивний критерій безсторонності полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї із сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України).

При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки. Суб`єктивними обставинами, за наявності яких можна зробити висновок про невідповідність суду вимогам неупередженості є, наприклад, висловлювання голови суду по суті правової проблеми у засобах масової інформації до свого головування у судовому органі, покликаному вирішити справу («Сандер проти Сполученого Королівства»); нереагування судді на расистські висловлювання присяжних («Ремлі проти Франції») тощо. Так, у рішенні у справі «Бушемі проти Італії» було визнано порушення суб`єктивного критерію неупередженості суддів, адже голова суду, в якому мала розглядатися справа, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі.

У заявах про відводи не наведено фактів, які би доводили, що судді ОСОБА_10 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 особисто зацікавлені у ході справи, не зазначено будь-яких їх прихильностей чи уподобань стосовно однієї із сторін у справі. Не встановлено таких обставин і судом при розгляді вказаної заяви.

Не погодження з процесуальними рішеннями, ухваленими судом, само по собі не може бути підставою для відводу судді.

Відповідно до ст. 392 КПК України заперечення проти ухвал, які не підлягають окремому оскарженню, можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою вказаної статті.

Крім того, положеннями ст. 77 КПК України передбачені вичерпні підстави, що виключають участь прокурора у кримінальному провадженні.

Обставини, на які посилається захисник як такі, що виключають участь прокурора ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, є надуманими та такими, що не ґрунтуються на вимогах Закону, оскільки достовірні дані, які б підтверджували сумніви сторони захисту в неупередженості прокурора - відсутні.

Так стороною обвинувачення подано постанову про зміну групи прокурорів у даному кримінальному провадженні, до складу якої включена прокурор ОСОБА_5 . При цьому будь-яких заборон щодо зміни групи прокурорів в ході судового провадження чинний КПК України не містить.

Виходячи з викладеного, суд, розглянувши заяву про відвід прокурору, не встановив будь-яких даних, які б свідчили про зацікавленість прокурора ОСОБА_5 при розгляді кримінального провадження, або дають підстави для сумніву в його об`єктивності та неупередженості, у зв`язку з чим заява про відвід задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 3 ст. 37 КПК України якщо прокурор, який у відповідному кримінальному провадженні здійснює повноваження прокурора, не може їх здійснювати через задоволення заяви про його відвід, тяжку хворобу, звільнення з органу прокуратури або з іншої поважної причини, що унеможливлює його участь у кримінальному провадженні, повноваження прокурора покладаються на іншого прокурора керівником відповідного органу прокуратури.

Відтак, враховуючи надані прокурором ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснення, зокрема, про те що прокурор ОСОБА_11 звільнений з займаної посади, оскільки перейшов в іншу прокуратуру, прокурор ОСОБА_12 перебуває на лікарняному, а прокурор ОСОБА_13 зайнятий в розгляді іншого кримінального провадження, суд дійшов висновку, що заступником керівника Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_14 законно та обґрунтовано було покладено повноваження прокурора у вказаному провадженні на ОСОБА_5 .

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає заяви про відвід судді ОСОБА_10 , колегії суддів у складі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_10 , а також прокурора ОСОБА_5 безпідставними і тому у задоволенні заяв про відводи необхідно відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 75-81 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_8 про відвід колегії суддів Дарницького районного суду м. Києва в складі суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , заяви обвинуваченого ОСОБА_8 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_3 та заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_8 про відвід прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000823, за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді