Справа № 619/4554/21
Провадження № 1-кп/535/39/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2025 року с-ще Котельва

Котелевський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ; за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ; прокурора ОСОБА_3 (дистанційно), обвинуваченого ОСОБА_4 ; захисника ОСОБА_5 представника потерпілого - адвоката ОСОБА_6 (дистанційно), законного представника потерпілого ОСОБА_7 (дистанційно), розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про призначення комісійної комплексної судової транспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи у кримінальну провадженні №0000801 у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України;-

установив:

У провадження Котелевського районного суду Полтавської області перебуває вище вказана кримінальна справа щодо обвинувачення ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 286 КК України.

Захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні надав клопотання про призначення по справі комісійної комплексної судової транспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи

В обґрунтування клопотання захисник адвокат ОСОБА_5 зазначив про те, що висновки експерта ОСОБА_8 , в частині визначення швидкості руху автомобіля перед гальмуванням не менше 143 км/год, суперечать фактичним обставинам справи, також у висновку не вказано правильне місце контактування автомобіля та мопеду, експерт вийшов за межі своєї компетенції та самостійно прийняв для розрахунку суперечливі розміри щодо довжини слідів гальмування автомобіля, висновки експерта ОСОБА_9 не обґрунтовані, суперечать слідовій інформації, зафіксованій при огляді місця ДТП , висновкам експерта ОСОБА_8 , в частині встановлення механізму контактування автомобіля та мопеда.

Прокурор у судовому засідання заперечував проти задоволення клопотання, при цьому пояснив, що протокол огляду місця дорожньо-транспортної пригоди та схема до протоколу огляду від 11.07.2020 складений за участю ОСОБА_4 , при складанні протоколу зауваження від ОСОБА_4 не надходили, також останній у схемі до протоколу огляду від 11.07.2020 у графі зі схемою згодні поставив власний підпис. Також 27.07.2021 ОСОБА_4 подав слідчому клопотання про долучення до матеріалів справи флеш-пам`ять з записом відео огляду місця ДТП. У подальшому слідчим 24.08.2021 оглянуто вищезазначений відеофайл, в ході огляду встановлено, що за допомогою механічної рулетки здійснено заміри слідів гальмування автомобіля BMW та понятий називає цю відстань в голос 94, 7 метрів, також вказаний параметр видно на рулетці механічній, зображення якої також наявне на відео. Також зазначив, що додаткові питання вже ставилися експертам, зіткнення відбулося на правій смузі, дане клопотання затягує час розгляду справи.

Представник потерпілого - адвокат ОСОБА_6 , законний представник потерпілого ОСОБА_7 , кожен окремо, заперечували проти вказаного клопотання, при цьому представник потерпілого - адвокат ОСОБА_6 послався на те, що гальмівний слід зафіксований на схемі протокол огляду місця ДТП в розмірі 94, 7 метрів автомобіля BMW 565 підтверджений наданими до суду доказами, у справі є три експертизи у них все зазначено, експерти допитані в судовому засіданні, обвинуваченому у причино наслідковий зв`язок ставлять порушення 12.3 ПДР., мова про перевищення і місце зіткнення не іде, підстав для призначення експертизи не має.

Суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали кримінального провадження в межах заявленого клопотання, дійшов до наступного.

Суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали кримінального провадження в межах заявленого клопотання, дійшов наступного.

Стаття 1 Закону України «Про судовуекспертизу» передбачає, передбачає, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо, об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно ч.1 ст.332КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно ч.1 ст.242КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно ч. 2 ст. 332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до п. 1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Таким чином, повторна експертиза це окремий вид експертизи, відмінний від первинної експертизи.

З цього приводу слід зазначити, що відповідно до п. 11 постанови Пленуму Верховного СудуУкраїни №8від 30травня 1997року «Просудову експертизув кримінальнихі цивільнихсправах» повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

Верховний Суд, з метою забезпечення єдності судової практики та запобіганню появі протилежних за змістом судових рішень, визначив правові позиції щодо правильного застосування вимог законодавства щодо призначення експертизи в наступних постановах: (Постанова (ЄДРСР 108262348) Верховного Суду від 29 грудня 2022 року, справа №686/15304/19-ц, провадження №61-11528св22; Постанова (ЄДРСР 96933120) Верховного Суду 21 квітня 2021 року справа №201/15019/14-ц, провадження №61-22773св19).

У зазначених Постановах сформульовано положення про те, що у випадку коли висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше.

Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання.

Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження.

Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.

Встановлено, що у кримінальному провадженні проведено три експертизи на які посилається сторона захисту у клопотанні /т. 3 а.с. 157-163/.

Разом з тим, авокатом-захисником ОСОБА_5 не подано належних і допустимих доказів, переконливих аргументів, які б могли вказувати на неправильність, недоведеність, сумнівність або очевидну неповноту висновку експертиз.

Відповідно до ч.1 ст. 356 КПК України, за клопотанням сторони кримінального провадження, може бути допитано у судовому засіданні експерта з питань роз`яснення висновку експертизи було здійснено у судовому засіданні під час розгляду справи.

Ненадання експертами відповіді у висновку експертизи на те чи інше питання, що було поставлено експерту, так само, як і надання того чи іншого висновку (відповіді на питання), згідно вимог КПК України, не є наслідком безумовного призначення повторної судової експертизи, а питання щодо винуватості чи невинуватості особи буде вирішено судом у нарадчій кімнаті з наданням оцінки усім доказам у їх сукупності.

Отже, заявлені доводи сторони захисту щодо призначення комплексної судової транспортно-трасологічну та автотехнічну експертизу, суд не сприймає як підставу для призначення повторної експертизи.

Оцінка показань свідків (експертів), та доказів, в тому числі проведених експертиз, здійснюється судом в нарадчій кімнаті при ухваленні вироку.

Водночас, Судом при вирішенні клопотання про призначення експертизи враховуються висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 26.05.2020 по справ № 523/12810/15-к.

«Верховний Суд відхилив аргументи захисника про те, що протиправність дій потерпілого пішохода виключає винуватість засудженого. Так, суд встановив, що потерпілий перетинаючи проїзну частину, зупинився на ній, чим створив небезпеку для дорожнього руху. Однак, незалежно від причин виникнення небезпеки для руху або перешкоди, водій зобов`язаний був дотримуватись правил дорожнього руху та виконати вимоги як пункту 10.1, так і 12.3 Правил, зокрема при виявленні пішохода негайно вжити заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу. Таким чином, той факт, що небезпеку для руху, а саме перебування пішохода на проїзній частині дороги, створено внаслідок власної протиправної поведінки пішохода, не звільняє водія від виконання вимог зазначеного пункту Правил.

Таким чином із фактичних обставин цього кримінального провадження встановлено, що суспільно небезпечний наслідок у вигляді заподіяння потерпілому тяжких тілесних ушкоджень був породжений конкретними діями засудженого, який порушив правила дорожнього руху, що, всупереч викладеним у касаційній скарзі захисника доводам, свідчить про наявність однієї з обов`язкових ознак об`єктивної сторони злочину причинного зв`язку між порушенням правил безпеки дорожнього руху і зазначеними наслідками».

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.05.2020 по справі №668/2604/15-к, в якій Верховний Суд не погодився з доводом про те, що протиправність дій потерпілого пішохода виключає винуватість засудженого. Незалежно від причин виникнення небезпеки для руху або перешкоди, водій зобов`язаний був виконати вимогу пункту 12.3 Правил дорожньо горуху і негайно вжити заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди.

Така практика Верховного Суду є усталеною.

У силу вимог ч. 1 ст. 318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав призведе до невиправданої тяганини та порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.

За таких обставин суд вважає, що заявлене клопотання про призначення комплексної судової транспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи є не обґрунтованим, а тому у його задоволені слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 242, 376 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання про призначення комісійної комплексної судової транспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде складено та проголошено 21.11.2025 о 13 год 45 хв.

Суддя: ОСОБА_1