Справа №: 398/6312/25
провадження №: 1-кп/398/469/25
УХВАЛА

Іменем України

про продовження строку дії запобіжного заходу

"20" жовтня 2025 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001146 від 11.07.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч.5 ст.407 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

01.10.2025 року до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері Південного регіону надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001146 від 11.07.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч.5 ст.407 КК України та додані до нього документи: реєстр матеріалів досудового розслідування та розписки обвинуваченого і захисника про отримання копій обвинувального акту.

Ухвалою судді від 01.10.2025 року кримінальне провадження призначено до підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 13.10.2025 кримінальне провадження призначено до судового розгляду на 20.10.2025.

В судове засідання з`явились Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері Південного регіону ОСОБА_6 , захисник ОСОБА_5 , обвинувачений ОСОБА_4 доаставлений у судове засідання конвоєм.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 заявив усне клопотання щодо надання часу для звернення прокурора з клопотанням про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження на підставі частини 5 статті 401 КК України, оскільки ОСОБА_4 виявив бажання повернутися до військової служби.

Прокурор ОСОБА_3 не заперечував проти надання часу для складення відповідного клопотання, втім просив суд продовжити відносно обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою, у зв`язку з тим, що ризики, передбачені статтею 177 КПК України не зменшились, а строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу спливає 29.10.2025.

Захисник та обвинувачений просили обрати заперечували проти продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просили обрати суд альтернативний запобіжний захід, оскільки ОСОБА_4 вперше притягується до кримінальної відповідальності та виявив бажання повернутися на військову службу.

При вирішенні питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою суд виходить з наступного.

За положенням частини 3 статті 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з частинами 1, 2, 5 статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Про наявність вказаних ризиків свідчить той факт, що ОСОБА_4 є військовослужбовцем та місце його реєстраційного обліку (Вінницька область) і місце дислокації (Донецька область) не співпадає з місцем проведення досудового розслідування, тобто існує ризик неявок до слідчого та суду. Самовільне залишення військової частини та тривалий час перебування у розшуку, є проявом свідомого ігнорування процесуальних обов`язків.

Разом з тим, ОСОБА_4 вперше притягується до кримінальної відповідальності та підтвердив суду, що має бажання повернутися на військову службу.

Кримінальне правопорушення, передбачене частиною 5 статті 407 КК України, в якому обвинувачується ОСОБА_4 , відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років.

Відповідно до частини 8 статті 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою. Разом з тим, частиною 4 передбачено право (а не обов`язок) суду не визначати заставу у кримінальному провадженні щодо злочину передбаченому, зокрема, статтею 407 КК України.

Сукупність перерахованих прокурором ризиків, підвищує ступінь суспільної небезпеки обвинуваченого, відтак стосовно нього не може бути застосований менш суворий вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою, втім суд вбачає за можливе визначити розмір застави не менше як п`ятдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в грошовому еквіваленті становить 151400 грн.

З огляду на викладене, клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, оскільки під час розгляду клопотання встановлені обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у статті 176 КПК України, не зможе запобігти доведеним ризикам. Втім, на думку суду, визначення застави 50 (п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб може забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, і саме така сума зумовлена ступенем довіри, до обвинуваченого при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. ст. 176-178, 182-183, 197, 331, 369-372 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити строк тримання під вартою на шістдесят днів - до 19.12.2025 року включно.

Визначити одночасно щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 151400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) гривень 00 копійок.

Обвинувачений або заставодавець (фізична або юридична особа) мають право у будь-який момент внести заставу на депозитний рахунок суду у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, звільнити обвинуваченого ОСОБА_4 з-під варти та покласти на нього такі обов`язки:

1) прибувати до суду, прокурора за кожною вимогою;

2) повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

3) здати на зберігання до уповноважених органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити до 20.12.2025 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду протягом семи діб з дня її винесення (для обвинуваченого, який утримується під вартою з моменту вручення цієї ухвали).

Повний текст ухвали суду проголошено та надано на ознайомлення 20.10.2025 о 14 годині 45 хвилин.

Головуюча суддя -