печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ТОВ «РОЯЛ СТОРІ ПЛЮС» про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні № 00001805 від 30.08.2024,

ВСТАНОВИВ :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ТОВ «РОЯЛ СТОРІ ПЛЮС» про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні № 00001805 від 30.08.2024, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Полтава від 09.09.на 28 палет з салом свійських свиней мороженого хребтового .

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Окрім того, слід зазначити, що відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту означеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.

Так, пунктом 1 частини 1 статі 34 КПК України визначено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, КПК України не передбачено.

Зважаючи на викладене, суд вбачає підстави для застосування аналогії закону, а саме: норми пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

Виходячи з аналізу ст. 32 КПК України щодо територіальної підсудності, вважаю, що вказане клопотання не підлягає розгляду в Печерському районному суді м. Києва і відповідно до ст. 304 КПК України клопотання підлягає поверненню, оскільки жодних доказів (витяг з реєстру досудових розслідувань, постанова про зміну підслідності, постанова про об`єднання кримінальних проваджень) на підтвердження доводів адвоката про здійснення у даному кримінальному провадженні досудового розслідування слідчими Головного слідчого управління Національної поліції України, до матеріалів клопотання про скасування арешту майна, долучено не було.

Згідно ухвали про накладення арешту на майно товариства від 09.05.2025 органом досудового розслідування є СВ ВП Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань, скарг, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, КПК України не передбачено, відтак, клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ТОВ «РОЯЛ СТОРІ ПЛЮС» про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні № 00001805 від 30.08.2024, слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 174 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ТОВ «РОЯЛ СТОРІ ПЛЮС» про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні № 00001805 від 30.08.2024, повернути особі, яка з ним звернулася.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1