1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/9073/25 1-кс/335/3207/2025
29 жовтня 2025 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу голови правління Громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення,
15.09.2025 до Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя надійшла скарга голови правління Громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення.
Скарга обґрунтована тим, що 29.08.2025 голова правління ГО «Платформа Громадський контроль» направив поштою до СУ ГУНП в Запорізькій області заяву про вчинення службовими особами КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» Запорізької міської ради та представниками ТОВ «ІНТЕРПЕН-Д» кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14 ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 14 ч. 5 ст. 191 КК України. Заяву отримано ГУНП в Запорізькій області 08.09.2025.
Станом на 12.09.2025 в порушення вимог ст. 214 КПК України уповноваженими особами ГУНП в Запорізькій області відомості, повідомлені заявником у вищезазначеній заяві, до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені, заявнику не повідомлено про початок досудового розслідування.
З огляду на викладене, заявник просить слідчого суддю зобов`язати уповноважених осіб СУ ГУНП в Запорізькій області внести повідомлені ним в заяві про вчинене кримінальне правопорушення від 29.08.2025 вих. 1586/25 відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.
Ухвалою слідчого судді від 15.09.2025 відкрито провадження за скаргою, призначено судове засідання для її розгляду, витребувано з СУ ГУНП в Запорізькій області інформацію щодо рішення, прийнятого за результатами розгляду заяви голови правління ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 від 29.08.2025 вих. 1586/25.
18.09.2025 заступником начальника СУ ГУНП в Запорізькій області на виконання ухвали слідчого судді про відкриття провадження за скаргою до суду подані витребувані відомості та матеріали.
В судове засідання, призначене на 16 год 00 хв 29.10.2025, заявник та представник ГУНП в Запорізькій області не з`явилися, причин нявки не повідомили.
Відповідно до імперативних вимог частини третьої статті 306 КПК участь у судовому засіданні заявника чи його захисника, представника (принаймні однієї із зазначених осіб) є обов`язковою. Водночас згідно із частиною другою цієї ж статті слідчий суддя зобов`язаний розглянути скаргу не пізніше сімдесяти двох годин з моменту її надходження.
Слідчий суддя створив необхідні умови для реалізації заявником його процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, вжив передбачені законом заходи для забезпечення участі заявника в судовому засіданні з розгляду поданої нею скарги.
Закон не встановлює жодних заходів процесуального примусу для забезпечення участі в судовому засіданні особи, яка оскаржує рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора.
Відкладення розгляду скарги призводить до порушення строку, встановленого частиною другою статті 306 зазначеного Кодексу, а також не гарантує прибуття в наступне судове заявника, який не бажає приймати в ньому участь.
Частиною 2 ст. 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчий суддя може постановити ухвалу про скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
З огляду на вищевикладене та те, що в матеріалах провадження наявні всі матеріали, необхідні для розгляду скарги по суті, з метою забезпечення розумних строків розгляду скарги, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності особи, яка її подала та прокурора.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України розгляд скарги проведено без фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження.
Вивчивши скаргу, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
03.09.2025 голова правління ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 поштою направив до СУ ГУНП в Запорізькій області заяву про вчинення службовими особами КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» Запорізької міської ради та представниками ТОВ «ІНТЕРПЕН-Д» кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14 ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 14 ч. 5 ст. 191 КК України.
08.09.2025 вказана заява була отримана ГУНП в Запорізькій області.
11.09.2025 слідчим управлінням ГУНП в Запорізькій області вищезазначену заяву було направлено до відділу поліції № 2 Запорізького районного управління Головного управління Національної поліції в Запорізькій області для організації розгляду та прийняття рішення, зокрема й в порядку, передбаченому ст. 214 КПК України.
Доказів внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, повідомлених заявником у вищезазначеній заяві, слідчому судді не надано.
Статтею 303 КПК України встановлено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.
Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.
Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.
Європейський суд з прав людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ висловлює сталу позицію, вказуючи у своїх рішеннях на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (рішення у справах «Ніконенко проти України» від 14 листопада 2013 року, п. 44, «Мута проти України» від 31 липня 2012 року, п. 61, «Карабет та інші проти України» від 17 січня 2013 року, п. 259).
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.
Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Вивчивши заяву голови ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 про вчинення кримінальних правопорушень від 29.08.2025 вих. 1586/25, слідчий суддя доходить висновку, що викладені в ній відомості не є вочевидь необґрунтованими чи абстрактними. Заяви містить фактичний виклад обставин та період ймовірного вчинення кримінальних правопорушень, розмір шкоди, яка могла бути завдана територіальній громаді міста Запоріжжя, посилання на відкриті джерела, що містять документи, які можуть містити відомості про кримінальні правопорушення, зазначені у заяві.
Очевидно, що викладені обставини можуть бути неповними в силу недостатньої обізнаності заявника, але, на переконання слідчого судді, вони є достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення. Відтак, зміст повідомлення про кримінальне правопорушення голови ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 має бути предметом перевірки в ході здійснення досудового розслідування.
З огляду на викладене, скарга підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 206, 303, 306, 307, 372 КПК України, слідчий суддя
Скаргу голови правління Громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення задовольнити.
Зобов`язати уповноважену особу Головного управління Національної поліції в Запорізькій області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою голови правління громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 про вчинення кримінальних правопорушень від 29.08.2025 вих. 1586/25, розпочати досудове розслідування та надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1