Справа № 626/1405/23
Провадження № 1-кс/626/1632/2025
УХВАЛА

24 листопада 2025 року м.Берестин

Берестинський районний суд Харківської області

у складі: слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого відділення №2 СВ Берестинського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження внесеного в ЄРДР за № 0000444 від 09.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ :

Старший слідчий відділення №2 СВ Берестинського РВП ГУНП України в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт грошових коштів, що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «ПУМБ» та до якого емітовано картку № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , яке погоджене з прокурором Кегичівського відділу Берестинської окружної прокуратури ОСОБА_5 , по матеріалах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000444 від 09.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що в провадженні відділення № 2 СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0000444, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.05.2023 до чергової частини СПД №1 ВП №1 Красноградського РВП ГУ НП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , про те, що 08.05.2023 невідома особа з номером телефону НОМЕР_4 , шахрайським шляхом з використанням електронно-обчислювальної техніки заволоділа грошима ОСОБА_6 в сумі 206 000 гривень з його банківської карти АТ «Райффайзен Банк Аваль» № НОМЕР_5 .

Допитано потерпілого ОСОБА_7 , який повідомив, що 08.05.2023 о 14:45 йому зателефонував невідомий абонент за номером НОМЕР_6 , яка представилась працівником банку та повідомила, що з його банківської картки АТ КБ «ПриватБанк» хочуть зняти кошти та необхідно перевести усі наявні кошти на іншу банківську картку. В цей же день, потерпілий перевів кошти у розмірі 621430, 81 гривень з банківської картки «ПриватБанк» на банківську картку АТ «Райффайзен Банк Аваль».

Після цього, невстановленим органом досудового розслідування особа на підставі банківських даних потерпілого змінила фінансовий номер та пароль до банківської картки № НОМЕР_7 АТ «Райффайзен Банк Аваль» та 08.05.2023 здійснила 22 транзакції на загальну суму 589912,73 гривень.

Встановлено, що 08.05.2023 о 17:11 годині кошти потеплілого у розмірі 99000,00 гривень надішли на банківську картку № НОМЕР_2 АТ «Пумб» на ім`я ОСОБА_4 .

Відповідно до звіту про транзакції з використанням та без використання банківських платіжних карток, емітованих АТ «ПУМБ» до рахунку НОМЕР_8 , власником якого є ОСОБА_4 кошти потерпілого в сумі 99 000,00 гривень перебувають на балансі зазначеного рахунку.

Згідно з рапортом оперуповноваженого СКП Берестинського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 від 13.11.2025 кошти потерпілого станом на дату рапорту перебувають на балансі вищезазначеного рахунку.

Враховуючи, що зазначені кошти перебувають у розпорядженні ОСОБА_4 і можуть бути списані будь-якої миті, існує реальний ризик неможливості забезпечення відшкодування шкоди потерпілому ОСОБА_6 .

Таким чином, зібраними у ході досудового розслідування доказами встановлено, що грошові кошти потерпілого ОСОБА_6 у сумі 99 000 гривень були отримані невстановленою особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, та незаконно перераховані на банківський рахунок, відкритий на ім`я ОСОБА_4 . Звіт про транзакції АТ «ПУМБ» та рапорт оперуповноваженого СКП від 13.11.2025 підтверджують, що зазначені кошти на даний час перебувають на балансі рахунку та можуть бути використані або відчужені його власником, що створює реальний ризик їх втрати.

З цих причин слідству є вкрай важливим, з метою забезпечення заходів кримінального провадження, запобігти можливостям приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження цих речових доказів, що можливо досягти лише шляхом позбавлення власників чи інших зацікавлених осіб права на їх відчуження, розпорядження чи користування ними.

Тому, з метою забезпечення збереження указаних речових доказів, досягнення дієвості кримінального провадження, а також у даному випадку необхідності подальшого відшкодування шкоди, завданої потерпілому ОСОБА_6 внаслідок кримінального правопорушення, слідчий просить накласти арешт на банківський рахунок № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «ПУМБ» та до якого емітовано картку № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , шляхом заборони здійснення будь-яких видаткових операцій, заборони користування та розпорядження зазначеними грошовими коштами та зупинення всіх операцій зі списання чи переведення коштів у межах наявного залишку до прийняття відповідного рішення судом

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий суддя розглянувши вказане клопотання, дослідивши надані до нього матеріали, якими слідчий його обгрунтовує , прийшов до висновку, що клопотання слідчого про арешт майна, підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що у провадженні відділення №2 СВ Берестинського РВП ГУНП України в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.05.2023 за № 0000444 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Відповідно до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію 09.05.2023 ОСОБА_6 повідомив, що 08.05.2023 невідома особа з номером телефону НОМЕР_4 , шахрайським шляхом з використанням електронно-обчислювальної техніки заволоділа його грошима в сумі 206 000 гривень з його банківської карти АТ «Райффайзен Банк Аваль» № НОМЕР_5 .

Встановлено, що 08.05.2023 о 17:11 годині кошти потеплілого у розмірі 99000,00 гривень надішли на банківську картку № НОМЕР_2 АТ «Пумб» на ім`я ОСОБА_4 .

Відповідно до звіту про транзакції з використанням та без використання банківських платіжних карток, емітованих АТ «ПУМБ» до рахунку НОМЕР_8 , власником якого є ОСОБА_4 кошти потерпілого в сумі 99 000,00 гривень перебувають на балансі зазначеного рахунку.

Частиною 2 ст. 170 КПК України установлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.ч. 6, 8 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Частиною 10 ст. 170 КПК України установлено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Положеннями ч. 11 ст. 170 КПК України установлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Проте гроші можуть бути речовими доказами лише в готівковому вигляді, оскільки лише тоді вони можуть містити на собі якісь сліди (відбитки пальців, ознаки, позначки), або ж можуть бути вилучені як предмет кримінального правопорушення. Грошові кошти у безготівковій формі на банківському рахунку (без найменування номіналів купюр, їх серійних номерів та інших родових та індивідуальних ознак, властивих для готівкових коштів), не підпадають під визначення речових доказів в кримінальному провадженні, оскільки не є матеріальними об`єктами, які можуть зберегти сліди злочинів. Вони не можуть бути речовими доказами.

Речовим доказом обігу, зокрема отримання, коштів в безготівковій формі, в розумінні положень ч. 2 ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України, є виписка банківської чи фінансової установи, в якій зазначається сума коштів, яка надійшла або ж знаходиться на рахунку підприємства. Тобто, вона є документом, який може містити в собі відомості, що можуть бути використані під час кримінального провадження.

Відповідно до правової позиції викладеної в ухвалі ВАКС від 19.09.2019 у справі №760/18416/19 безготівкові кошти не є індивідуалізованими матеріальними об`єктами, відповідно режим поводження з ними не може бути аналогічний тому, який запроваджений до речових доказів. Тому накладення арешту на грошові кошти, що обліковуються на рахунках, враховуючи їх нематеріальний і неіндивідуалізований характер, не узгоджується з заявленою метою збереження речових доказів, адже їх неможливо використати як доказ у кримінальному провадженні.

Разом з тим, з метою відшкодування шкоди, заданої потерпілому, у даному випадку слідчий суддя погоджується із доводами органу досудового розслідування щодо необхідності накладення арешту, тобто заборони відчуження, розпорядження та/або користування, на грошові кошти на банківському рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «ПУМБ», на якому знаходиться частина грошових коштів потерпілого ОСОБА_7 .

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що внесене клопотання слід задовольнити.

На підставі ст. 98, 100, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого відділення №2 СВ Берестинського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у- задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «ПУМБ» та до якого емітовано картку № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , шляхом заборони здійснення будь-яких видаткових операцій, заборони користування та розпорядження зазначеними грошовими коштами та зупинення всіх операцій зі списання чи переведення коштів у межах наявного залишку до прийняття відповідного рішення судом.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1