печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 ,

власника майна ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000006 від 06.01.2023, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на :

- мобільний телефон «іРhone 15 Pro Max» із сім карткою s/n НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що вказане майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Метою накладення арешту є забезпечення збереження речових доказів.

З наданих в обґрунтування матеріалів вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000006 від 06.01.2023, за фактами вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч. 5 ст. 190, ч. 1 ст. 2032, ч. 1 ст. 3693, ч. 3 ст. 209 КК України, нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва в якому, забезпечується Офісом Генерального прокурора.

В ході досудового розслідування встановлено, що ТОВ «Еспорт» є організатором офіційних турнірів з кібеспортивних дисциплін «ESPORTS BATTLE», в тому числі з кіберфутболу та кібербаскетболу, які включені до Єдиного календарного плану фізкультурно-оздоровчих та спортивних заходів України, затверджених Міністерством молоді та спорту України (https://mms.gov.ua/sport/yedinij-kalendarnij-plan-fizkulturno-ozdorovchih-ta-sportivnih-zahodiv).

Встановлено, що на території України діє низка осіб, які мають чіткий розподіл ролей та обов`язків між собою та здійснюють вплив на результати офіційних спортивних змагань з кіберфутболу «FIFA» та кібербаскетболу «NBA», що проводить ТОВ «Еспорт» () та у ТОВ «СК Стрім» з настільного тенісу «Setka Cup», шляхом підкупу, примушування або підбурювання чи вступу у змову щодо результатів офіційного спортивного змагання з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи третьої особи або одержання внаслідок таких діянь неправомірної вигоди для себе чи третьої особи.

До складу організованих злочинних груп входять організатори, які розробляють та впроваджують схеми незаконного заробітку за допомогою впливу на результати офіційних спортивних змагань. Також вони займаються пошуком осіб для виконання інших ролей злочинної групи.

Також, до організованої групи входять вербувальники, до функцій яких входять пошук та вербування спортсменів або осіб, причетних до організації офіційних змагань, шляхом підкупу, погроз або примушування. Вербувальники під час контакту з спортсменами використовують різноманітні соціальні мережі та мессенджери.

В подальшому завербована особа використовується для участі в договірних матчах (безпосередньо спортсмени) або в сприянні організації договірних матчів (організатори, судді тощо). За попередніми даними вербувальники отримують за свою роль від 1000 доларів США до 3000 доларів США за особу. Спортсменам за участь в договірних матчах зазвичай виплачують від 500 доларів США до 2000 доларів США.

До організованої групи також входять програмісти, що за допомогою букмекерських контор, які мають та не мають ліцензії на проведення азартних ігор та лотерей від Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей під час договірного матчу роблять ставки у значних розмірах (від 5000 доларів США до 100000 доларів США) через підставні аккаунти та виводять отриманий прибуток він незаконної злочинної діяльності через різноманітні платіжні системи або криптовалюту на підконтрольні організатору рахунки та в подальшому передають частину отриманих коштів спортсменам.

Також на матчах присутня особа, яка під час матчу передає спортсмену сигнал (знімає кепку, зав`язує шнурки, телефонує на спеціальний мобільний пристрій) та сигналізує, що кошти проставлені на букмекерських рахунках та спортсмен починає впливати на результат матчу своїми діями або бездіяльністю.

24.09.2024 відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/38098/24-к від 27.08.2024 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, в ході обшуку приміщень, за вказаною адресою виявлено та вилучено: ноутбук «Mac Book Air» s/n: J4GXVGX47C, мобільний телефон «іРhone 15 Pro Max» із сім карткою s/n НОМЕР_1 , які належать ОСОБА_5 .

В подальшому, 23.12.2024 проведено огляд мобільного телефону «Iphone 15 Pro Max», який належить ОСОБА_5 , в ході якого було виявлено, що у нотатках вказаного мобільного телефону міститься інструкція для гравців «договірного» матчу, у якій вказана послідовність дій гравця, а також наявні відомості з приводу «заробітку» для учасників таких матчів. А також, у месенджерах ОСОБА_5 , виявлено листування останнього з контактами, які є суддями кіберспортивних матчів, гравцями, а також з працівниками букмекерських контор, та зміст вказаних листувань свідчить про протиправний вплив на результати офіційних спортивних змагань.

Прокурор зазначає, що мобільний телефон «іРhone 15 Pro Max», із сім карткою s/n: НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 використовувався для вчинення злочину, а саме організацією «договірних» матчів та супроводом їх учасників в ході проведення таких матчів.

У зв`язку з вищевикладеним постановою слідчого групи слідчих Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_7 від 25.09.2024 вилучені в ході обшуку ноутбук та мобільний телефон визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Таким чином, у вищевказане майно може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Враховуючи наведене, виникла необхідність у накладенні арешту на майно з метою збереження речових доказів.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання з підстав в ньому наведених.

Представник володільця майна заперечив щодо задоволення клопотання в повному обсязі, вказавши що майно не відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, а також вказали що арешт на вказане майно вже накладався, та за результатами розгляду апеляційної скарги, ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду від 02.04.2025 ухвалу про накладення арешту скасовано та постановлено нову, якою відмовлено у задоволенні клопотання прокурора про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000006 від 06.01.2023.

Володілець майна підтримав свого адвоката.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Під час судового розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000006 від 06.01.2023, за фактами вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч. 5 ст. 190, ч. 1 ст. 2032, ч. 1 ст. 3693, ч. 3 ст. 209 КК України, нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва в якому, забезпечується Офісом Генерального прокурора.

24.09.2024 відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/38098/24-к від 27.08.2024 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, в ході обшуку приміщень, за вказаною адресою виявлено та вилучено: ноутбук «Mac Book Air» s/n: J4GXVGX47C, мобільний телефон «іРhone 15 Pro Max» із сім карткою s/n НОМЕР_1 , які належать ОСОБА_5 .

Постановою слідчого групи слідчих Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_7 від 25.09.2024 вилучені в ході обшуку ноутбук та мобільний телефон визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

З матеріалів клопотання вбачається, що мобільний телефон «іРhone 15 Pro Max» із сім карткою s/n НОМЕР_1 , відповідає критеріїв визначеним ст. 98 КПК України, оскільки оглядом вказаного мобільного телефону встановлено, що інформація яка міститься на ньому має доказове значення у кримінальному провадженні та містить відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, що розслідується.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Отже, арешт з метою забезпечення речових доказів, по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Оглядом вказаного мобільного телефону встановлено, що інформація яка міститься на ньому має доказове значення у кримінальному провадженні та містить відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, що розслідується.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вилучене в ході обшуку майно, оскільки вилучене майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98, ч. 2 ст. 167 КПК України, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів.

З урахуванням наведеного та керуючись ст. 98, 167, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0000006 від 06.01.2023 на майно, яке належить ОСОБА_5 , а саме на:

- мобільний телефон «іРhone 15 Pro Max» із сім карткою s/n НОМЕР_1 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1