Провадження №: 1-кс/755/2019/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" червня 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва (далі - Суд) у складі слідчого судді ОСОБА_1 перевіривши виконання вимог ст. 303, 304 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) України за скаргою адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 ,на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, установив :

у провадження цього місцевого суду 09 червня 2025 року надійшла дана скарга.

Відповідно до ст. 35 КПК України, автоматизованою системою документообігу суду було визначено головуючого слідчого суддю ОСОБА_1 та передано провадження - 09 червня 2025 року.

Слідчий суддя, перевіривши виконання вимог ст. 303, 304 КПК України за скаргою, приходить до наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

При отриманні скарг у порядку ст. 303 КПК слідчий суддя перевіряє питання про те чи подано скаргу уповноваженою на те особою у межах строків окреслених ст. 304 КПК до належного суду.

Із даних скарги слідує, що 02 травня 2025 року адвокат ОСОБА_2 звернувся до Дніпровського УП з заявою від 02.05.2025 року №01/02-05/25 про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно перевіривши дотримання наведених вимог було установлено таке.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Частиною 1 статті 304 КПК України регламентовано, що скарги на бездіяльність прокурора можуть бути подано особою протягом десяти днів з моменту вчинення бездіяльності.

ВССУ в Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» указав, що беручи до уваги положення ч. 1 ст. 214 КПК, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч. 5 ст. 115 КПК, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, 10-денний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, в який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей. Наприклад, якщо такий 24-годинний строк завершився о 20 год. 07 жовтня, то перебіг строку оскарження починається з 08 жовтня.

За таких обставин, бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відповідно до заяви заявника від 02 травня 2025 року вчинена починаючи з 03 травня 2025 року і, відповідно до вимог ст. 115 КПК України, останнім днем строку подання до слідчого судді скарги на таку бездіяльність є 13 травня 2025 року включно.

Заявник подав дану скаргу до слідчого судді місцевого суду у червні 2025 року, тобто після закінчення строку, встановленого для її подання.

При цьому заявник не обгрунтовує причини пропуску зазначеного строку звернення.

Тим паче, що із системного аналізу норм КПК (зокрема, ст. 117, 138, п. 1 ч. 1 ст. 232, п. 1 ч. 1 ст. 336, ч. 3 ст. 400) слідує, що під поважними причинами пропуску звернення до суду слід розуміти лише ті обставини, які не залежали від волі особи і об`єктивно перешкоджали чи унеможливлювали своєчасне звернення особи до суду у встановлений КПК строк.

Зокрема, поважними причинами пропуску процесуального строку вважається неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судового рішення, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк (див. постанову Верховного Суду України від 13 липня 2017 року у справі №5-117кс(15)17 та ухвали Верховного Суду від 04 жовтня 2019 року у справі №523/9058/17, від 21 грудня 2020 року у справі №404/4580/19, від 12 лютого 2021 року у справі №457/866/18).

Отже, можливість поновлення строку на оскарження кримінальний процесуальний закон пов`язує з тим чи обставини, унаслідок яких скаргу подано несвоєчасно, залежали від волі ініціатора звернення і чи пов`язані вони з дійсно істотними перешкодами/труднощами, що унеможливили або ускладнили своєчасне звернення до суду.

Разом із тим, не звернення зі скаргою на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у період визначений ч. 1 ст. 304 КПК було обумовлене виключно волею заявника, як ініціатора, та жодним чином не пов`язане з дійсно істотними перешкодами/труднощами, які б об`єктивно унеможливили або ускладнили можливість своєчасно звернутися до суду зі скаргою, так як такі зі змісту скарги не випливають.

Так, не отримавши даних у межах строку вказаного у ст. 214 КПК від УП, як і витягу із ЄРДР, вручення якого при внесенні відомостей до ЄРДР передбачає ч. 1 ст. 214 КПК ініціатор, (а) не міг не усвідомлювати, що відомості згідно з поданою заявою не були внесені, (б) не був обмежений в можливості звернутися до суду зі скаргою на бездіяльність УП до суду до отримання листа-відповіді про невнесення даних (обрахування строк від дати отримання листа ч. 1 ст. 304 КПК не передбачає в собі).

Тому, Суд відхиляє аргументи наведені у скарзі щодо дотримання строків звернення визначених ст. 304 КПК.

Понад це, що стосується положення п. 5 ч. 1 ст. 615 КПК про те, що в умовах воєнного стану та в разі, коли відсутня об`єктивна можливість виконання процесуальних дій у строки, визначені ст. 304 цього Кодексу, такі процесуальні дії мають бути проведені невідкладно за наявності можливості, але не пізніше ніж через 15 днів після припинення чи скасування воєнного стану, то їх, ураховуючи рекомендації ККС ВС від 02 серпня 2022 року про «Особливості здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану: матеріальний та процесуальний аспекти», викладені в листі № 497/0/158-22 за підписом голови ККС ОСОБА_1 , які беруться слідчою суддею до уваги з огляду на положення Закону України «Про судоустрій і статус суддів», необхідно тлумачити буквально, враховуючи, що в нормі вказано саме на обов`язок виконання процесуальних дій, який покладено на суб`єктів, які ведуть кримінальний процес, тим самим вимоги п. 5 ч. 1 ст. 615 КПК на строки оскарження не поширюються.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що ця скарга підлягає поверненню на підставі п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, з роз`ясненням того, що повернення скарги, згідно із ч. 7 ст. 304 КПК України, не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді.

З цих підстав та керуючись статтями 303, 304, 309, 369-372, 376, 395 Кримінального процесуального кодексу України, Суд постановив:

скаргу повернути особі, яка її подала.

Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1