Справа № 216/3674/25
Провадження № 1-кс/216/1349/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про арешт майна

19 травня 2025 року місто Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 1 клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0001135 від 15.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло вказане клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна, яке мотивоване таким.

В ході досудового розслідування встановлено, що 15.05.2025 приблизно о 00:05 год. невстановлена особа, знаходячись біля будинку № 88 по вул. Запорізька у м. Кривий Ріг, побачив автомобіль марки ВАЗ 21013 білого кольору, реєстраційний знак НОМЕР_1 , та діючи умисно, з метою знищення чужого майна шляхом його підпалу, а саме вищевказаного автомобіля, який належить ОСОБА_4 , та перебуває у фактичному володінні ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, переконавшись що за його діями ніхто не спостерігає, сів до салону автомобіля та запальничкою його підпалив, в результаті чого утворилася пожежа, після чого невстановлена особа місце вчинення кримінального правопорушення покинула. Внаслідок пожежі вогнем було знищено автомобіль марки ВАЗ 21013 білого кольору, реєстраційний знак НОМЕР_1 , чим завдано потерпілому майнову шкоду на невизначену на теперішній час суму.

Під час проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, проведеними слідчими (розшуковими) заходами, встановлено причетність до скоєння вказаного кримінального правопорушення: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

15.05.2025 о 16:00 годині ОСОБА_6 затриманий в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194 КК України. Слідчий на підставі ч.3 ст. 208 КПК України, із дотриманням правил, передбачених ч.7 ст. 223 і ст.236 КПК України у присутності двох понятих, здійснив обшук затриманого ОСОБА_6 , у якого виявлено та вилучено:

- мобільний телефон Tecno BD4a (імеі1: НОМЕР_2 , імеі2: НОМЕР_3 ) з сім карткою НОМЕР_4 ; НОМЕР_5 ;

- запальничку Frog помаранчевого кольору;

- металевий замок із ключем «Be safe top security»;

- зв`язку ключів;

- велосипед чорного кольору.

Вказані речі вилучені та опечатані. Вилучені під час обшуку затриманого речі, постановою слідчого СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області від 15.05.2025 року визнані речовими доказами та можуть мати доказове значення під час судового розгляду кримінального провадження, разом з тим, вказані речові докази взаємопов`язані, і в сукупності підтверджують всі обставини, що підлягають доказуванню, ними встановлено подію злочину та інші обставини зазначені у статті 91 КПК України.

Незастосування заходу забезпечення кримінального провадження (накладення арешту на майно) може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, перенесення предметів вчинення злочину, що мають значення речових доказів у вказаному кримінальному провадженні, в зв`язку з чим прокурор звернувся з даним клопотанням.

У судове засідання прокурор не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав у повному обсязі.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема на рухоме майно.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що викладені в клопотанні обставини підтверджуються доданими до нього слідчою документами, а саме:

1.Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001135 від 15.05.2025 року;

2.Копією протоколу затримання особи, підозрюваної у вчинені кримінального правопорушення від 15.05.2025 року;

3.Копією протоколу допиту потерпілого ОСОБА_7 від 15.05.05.2025;

4.Копією протоколу допиту свідка ОСОБА_5 від 15.05.2025 року;

5.Копією протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 15.05.2025;

6.Копією протоколу зняття показів з технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото, -кінозйомки, відеозапису від 15.05.2025;

7.Копією протоколу огляду відеозапису від 15.05.2025 року;

8.Копією постанови про визнання в якості речового доказу від 15.05.2025 року.

За встановлених обставин слідчий суддя погоджується з наведеними прокурором підставами для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження, оскільки є достатні підстави вважати, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, та може бути використане як доказ у кримінальному провадженні.

При цьому слідчим суддею враховуються вимоги ч. 4 ст. 173 КПК України про те, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна та зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З огляду на наведене, виходячи із загальних засад кримінального провадження, з метою забезпечення збереження вказаного майна як доказу вчинення кримінального правопорушення, враховуючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим, тому його слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 170, 172, 173, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0001135 від 15.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України задовольнити.

Накласти арешт на виявлене та вилучене майно під час особистого обшуку затриманого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проведеного 15 травня 2025 року в період часу з 16 години 00 хвилин до 18 години 20 хвилин в ході якого виявлено та вилучено:

- мобільний телефон Tecno BD4a (імеі1: НОМЕР_2 , імеі2: НОМЕР_3 ) з сім карткою НОМЕР_4 ; НОМЕР_5 ;

- запальничка Frog помаранчевого кольору;

- металевий замок із ключем «Be safe top security»;

- зв`язка ключів;

- велосипед чорного кольору.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1