Справа № 296/2227/25
Ухвала

Іменем України

12 травня 2025 року м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання прокурора Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000312 від 03.04.2024 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст.307 КК України,

встановив:

В провадженні Корольовського районного суду м. Житомира (головуючий суддя ОСОБА_7 ) перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 , ОСОБА_5 по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст.307 КК України.

Обвинуваченому ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, останній перебуває в умовах утримання в ДУ «Житомирська установа виконання покарань №8».

07.05.2025 р. до суду надійшло письмове прокурора Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 на 60 днів.

Судовий розгляд даного кримінального провадження здійснюється головуючим суддею ОСОБА_7 .

Відповідно до наказу голови суду від 07.05.2025 №41/В-с, суддя ОСОБА_7 перебуває у відпустці, що унеможливлює розгляд даним складом суду клопотання прокурора до спливу дії застосованого відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.05.2025 року, у справі № 296/2227/25, головуючим суддею по розгляду клопотання за номером кримінального провадження 1-і/296/167/25 визначено суддю ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор вказав на доцільність продовження даного виду запобіжного заходу, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Ризики, які враховувалися судом при застосуванні відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою не зменшились. На думку сторони обвинувачення, існують ризики, передбачені п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України переховування від суду, усвідомлюючи тяжкість покарання за інкриміноване правопорушення у разі визнання його винуватості, незаконно впливати на іншого обвинуваченого у даному кримінальному провадженні з метою уникнення кримінальної відповідальності, а також обвинувачений схильний до вчинення інших правопорушень.

Обвинувачений ОСОБА_5 просив змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт, із врахуванням визнання ним вини по всім епізодам, активного сприяння розкриттю злочинів під час досудового розслідування. Має міцні соціальні зв`язки тітку та дядька, в квартирі якого проживає. Висловив намір в подальшому служити в ЗСУ.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 щодо продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченому у вигляді тримання під вартою підтримав обвинуваченого.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з вимогами ч.3 ст.331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Суд при вирішенні питання запобіжного заходу, на виконання вимог ст.178 КПК України, бере до уваги дані про особу обвинуваченого, який є раніше судимим, міцних соціальних зв`язків не встановлено, враховує суспільну небезпеку правопорушення, в якому обвинувачується ОСОБА_5 , яке відповідно до ст. 12 КК України належить до категорії тяжкого та особливо тяжкого злочинів, за які передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі, а також з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання будь-яким спробам переховуватись від суду, незаконного впливу на іншого обвинуваченого та забезпечення можливості виконання судових рішень.

Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність продовження обвинуваченому ОСОБА_5 раніше обраного запобіжного заходу, виходячи із необхідності забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам переховуватися від суду та перешкоджати кримінальному провадженню, можливості вчинити інше кримінальне правопорушення, відсутність даних про зменшення чи відсутність ризиків, які передбачені ст. 177 КПК України.

Суд вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам, обставин, які б свідчили про те, що на даний час необхідність у раніше обраному запобіжному заході відпала, судом не встановлено.

Наведені прокурором ризики є дійсними та триваючими, і вони виключають на даний час можливість зміни міри запобіжного заходу стосовно обвинуваченого.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

На даному етапі судового провадження суд приходить до висновку про те, що розмір застави 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн, визначений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 24.01.2025р., буде співмірним та пропорційним, необхідним і достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та досягненню завдань кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 331, 369 КПК України, суд,-

постановив:

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в СІЗО Житомирської УВП №8 відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів до 10 липня 2025 року (включно).

Визначити заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні процесуальні обов`язки:

1) прибувати до суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора та суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання або роботи;

4) здати на зберігання паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) утримуватись від спілкування з обвинуваченим ОСОБА_6 , свідками у кримінальному провадженні та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого кримінального правопорушення.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що у разі внесення застави у встановленому розмірі оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на депозитний рахунок, повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі або установі, де підозрюваний утримуватиметься під вартою.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання даних обов`язків, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

В задоволенні клопотання обвинуваченого щодо зміни запобіжного заходу відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який утримується під вартою, - в той же строк з моменту вручення копії даної ухвали.

Суддя ОСОБА_8