Справа № 307/3080/25
Провадження № 1-кс/307/534/25
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

20 серпня 2025 року м. Тячів

Слідчий суддя Тячівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , законного представника ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Тячів клопотання старшого слідчого СВ Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тячів, Закарпатської області, жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, не працюючого, не одруженого, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання посилається на те, що в провадженні СВ Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області знаходяться матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000474 від 26 липня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Вказує на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що 19 липня 2025 року близько 22 години, під час дії на всій території України воєнного стану, запровадженого Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»» від 24 лютого 2022 року №2102-IX, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний, строк якого продовжувався відповідними Указами Президента України та який діє по теперішній час, неповнолітній ОСОБА_5 , діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, спрямованим на незаконне збагачення за рахунок викрадення чужого майна, усвідомлюючи протиправність, караність, суспільну небезпечність своїх дій, а також настання суспільно-небезпечних наслідків, проник на територію домоволодіння АДРЕСА_1 , після чого шляхом вільного доступу через незамкнуті двері проник в приміщення підсобного приміщення, звідки викрав електрорубанок марки «AEG» моделі «HB 750» вартістю 983 гривень, електричний садовий тример марки «Tekhmann» моделі «bce-0711» вартістю 1 280 гривень та мийку високого тиску марки «Sturm» моделі «PW9223» 2 630 гривень, після чого з місця події втік спричинивши потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 4 893 гривень.

Таким чином, проведеним досудовим розслідуванням ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, тобто, таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаній з проникненням у інше приміщення, вчинена в умовах воєнного стану.

Вина ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування матеріалами кримінального провадження.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, постійного місця роботи не має, по місцю проживання характеризується з посередньої сторони.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України, на даний час встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме встановлено, що ОСОБА_5 , може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незважаючи на те, що на території України діє заборона на виїзд за кордон останній може виїхати через пункти пропуску в іншу країну, оскільки не досягнув віку військовозобов`язаного, тобто 25 років, у зв`язку з чим є наявний ризик переховування від органу досудового розслідування та суду. ОСОБА_5 , може незаконно впливати на свідків, з метою зміни показів на його користь. ОСОБА_5 , може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Приймаючи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який є тяжким та за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, а тому застосування до нього запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання чи особистої поруки є недостатнім для запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків чи вчинити інше кримінальне правопорушення.

Отже, застосування більш м`яких запобіжних заходів не дозволить запобігти ризикам передбачених ст. 177 КПК.

Враховуючи викладене просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, строком на два місяці та покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за першою вимогою, у разі неможливості прибути через поважні причини, завчасно повідомити про це; в період з 20 години до 08 години наступного дня не залишати місце постійного проживання, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав викладених у ньому та просив клопотання задовольнити, застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Старший слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав викладених у ньому та просив клопотання задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його законний представник ОСОБА_6 в судовому засіданні не заперечували проти задоволення клопотання.

Захисник ОСОБА_7 в судовому засіданні просила передати підозрюваного ОСОБА_5 під нагляд матері ОСОБА_6 .

Вислухавши учасників судового провадження, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

В провадженні СВ Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області перебувають матеріали кримінального провадження за ч. 4 ст. 185 КК України, відомості про яке 26 липня 2025 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000474.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 18 серпня 2025 року, яке вручено ОСОБА_9 - 20 серпня 2025 року).

Дослідивши документи, долучені до клопотання, слідчий суддя вважає встановленими наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, про що свідчать додані до клопотання докази у копіях, а саме: рапорт про вчинення кримінального правопорушення від 26 липня 2025 року, протокол прийняття заяви про кримінального правопорушення та іншу подію ОСОБА_8 від 25 липня 2025 року, протокол огляду місця події від 25 липня 2025 року, висновок експерта №СЕ-19/107-25/9758-ТВ від 05 серпня 2025 року, висновок експерта №СЕ-19/107-25/9760-ТВ від 06 серпня 2025 року, висновок експерта №СЕ-19/107-25/9759-ТВ від 06 серпня 2025 року, протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 12 серпня 2025 року, протоколи допиту свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 від 06 серпня 2025 року, та інші матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Наведені вище матеріали кримінального провадження з достатньою ймовірністю підтверджують суду існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень, в межах розслідування якого ставиться питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Як свідчить практика Європейського Суду з прав людини, «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину", про яку йдеться у ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин (рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України").

Відтак, вимоги ст. 177, 178 КПК України, передбачають, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою злочину повинна бути підтверджена вагомими доказами, які являють собою досить переконливі факти, та в сукупності наданої ним розумної оцінки надають підстави вважати причетність особи до вчинення злочину достатньо вірогідною.

За матеріалами справи підозра ОСОБА_5 обґрунтовано підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами.

Однією із гарантій забезпечення законних інтересів осіб, які залучаються до участі в кримінальному провадженні (п. 18 ст. 3 КПК України) є саме судовий контроль законності обмеження конституційних прав і свобод людини при здійсненні кримінального провадження, який на досудовому розслідуванні здійснюється слідчим суддею.

У відповідності до ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 177 КПК України, передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У відповідності до ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1, 2, 4, ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язанні оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Також, наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 , може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на свідків та може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з тим, з матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_5 ніде не навчається та не працює, проте має постійне місце проживання та реєстрації, не одружений, раніше не судимий.

При цьому надаючи оцінку доводам сторони захисту про доцільність передання неповнолітнього підозрюваного під нагляд матері, слідчий суддя враховує положення ч. ч. 1, 2 статті 493 КПК України, згідно з якими до неповнолітніх підозрюваних чи обвинувачених, крім запобіжних заходів, передбачених статтею 176 цього Кодексу, може застосовуватися передання їх під нагляд батьків, опікунів чи піклувальників, а до неповнолітніх, які виховуються в дитячій установі, - передання їх під нагляд адміністрації цієї установи. Передання неповнолітнього підозрюваного чи обвинуваченого під нагляд батьків, опікунів, піклувальників або адміністрації дитячої установи полягає у взятті на себе будь-ким із зазначених осіб або представником адміністрації дитячої установи письмового зобов`язання забезпечити прибуття неповнолітнього підозрюваного чи обвинуваченого до слідчого, дізнавача, прокурора, слідчого судді, суду, а також його належну поведінку.

Водночас, положеннями частини четвертої статті 493 КПК України передбачено, що до передання неповнолітнього підозрюваного чи обвинуваченого під нагляд суд зобов`язаний зібрати відомості про особу батьків, опікунів або піклувальників, їхні стосунки з неповнолітнім і впевнитися у тому, що вони можуть належно здійснювати нагляд за неповнолітнім.

Разом з тим, у вказаному випадку, достатніх відомостей, які об`єктивно доводили б той факт, що законний представник неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_9 його мати ОСОБА_12 зможе належно здійснювати нагляд за сином та, відповідно, забезпечити його належну, в тому числі процесуальну, поведінку, судом не встановлено, а відтак підстав для застосування до неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_9 на підставі статті 493 КПК України передання його під нагляд батьків, не вбачається.

Відповідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Суд бере до уваги, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти зазначеним у клопотанні ризикам, вважаю, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в період доби відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України ОСОБА_5 є обґрунтованим, доведеним та таким, що підлягає задоволенню.

Визначаючи адресу, за якою обирається домашній арешт, слідчий суддя виходить із того, що згідно матеріалів клопотання та пояснення ОСОБА_5 він фактично постійно проживає в будинку АДРЕСА_1 .

Разом з цим, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, вважаю за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 131-132, 176-178, 181, 193-194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період доби з 22.00 год. по 07.00 год.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за першою вимогою, у разі неможливості прибути через поважні причини, завчасно повідомити про це;

- в період часу з 22.00 год. по 07.00 год. не залишати місце постійного проживання будинок АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Встановити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком до 17 жовтня 2025 року.

Роз`яснити підозрюваному та законному представнику, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом Національної поліції після її оголошення.

Копію ухвали для контролю за поведінкою ОСОБА_5 , направити до Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному ОСОБА_5 , законному представнику ОСОБА_6 та захиснику ОСОБА_7 , після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1