НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

Іменем України

11 квітня 2025 року ЄУ № 322/425/25 (Провадження № 1-кс/322/116/25)

Слідчий суддя Новомиколаївського районного суду Запорізької області Губанов Р.О., секретар судового засідання Блажко О.П., за участю скаржника ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність працівників відділення поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою і поясненнями від 27.03.2025 (ЄО №1096 від 27.03.2025),

встановив:

02.04.2025 депутат Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області ОСОБА_1 звернувся до слідчого судді зі вказаною скаргою.

Зі змісту скарги випливає, що 27.03.2025 о 10:00 годин відбулася 33-я чергова сесія Навомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області восьмого скликання Після відкриття сесії він вніс дві пропозиції: 1) про здійснення відеофіксації пленарних засідань ради та засідань постійних комісій ради, а також оприлюднення відеозаписів цих засідань, відповідно до вимог Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» з урахуванням змін від 22 лютого 2024 року; 2) про виконання постанови Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду від 05.02.2025 у справі №160/2592/23, в контексті вручення повісток особам, які вказані в його поясненнях.

Обидві його пропозиції голова Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_2 та депутати Новомиколаївської селищної ради не підтримали.

Через деякий час він вийшов з сесії зателефонував на гарячу лінію «102» та повідомив, щоб приїхали працівники відділення поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області та працівники ІНФОРМАЦІЯ_1 для вручення повісток на відправлення сину - ОСОБА_3 , чоловікам депутатам Новомиколаївської селищної ради, чоловікам, або синам депутатів жінок, чоловікам, які працюють в Новомиколаївській селищній раді, чоловікам, або синам жінок, які працюють в Новомиколаївській селищній раді

Після того приїхали працівники відділення поліції №3 Запорізького РЦП ГУНП в Запорізькій області без працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_1 повідомив їм про вказані обставини і запропоновував йти вручати повістки.

Його прохання не виконали, а лише відібрали письмові пояснення в яких він зазначив про вказані обставини і просив його звернення зареєструвати до ЄРДР за ст.ст. 28, 114-1 КК України перешкоджання мобілізації та невиконання постанови Верховного Суду України щодо голови Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_2 та депутатів.

Працівники відділення поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області його звернення від 27.03.2025 до ЄРДР не зареєстрували та відповідь не надали.

Скаржник просив визнати бездіяльність працівників ВнП №3, щодо проведення перевірки за його зверненням, повідомленням про злочин від 27.03.2025 незаконною і зобов`язати працівників ВнП №3 його звернення повідомлення про злочин від 27.03.2025 внести до ЄРДР, провести досудове розслідування за ним.

Ухвалою слідчого судді від 02.04.2025 відкрито провадження за скаргою. Витребувано матеріали перевірки за зверненням ОСОБА_1 від 27.02.2025.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав доводи скарги просив її задовольнити.

Представник ВнП №3, в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив.

Відсутність в судових засіданнях представника ВнП №3, відповідно до ч.3 ст.306 КПК України не перешкоджає розгляду скарги.

Заслухавши скаржника, оцінивши та дослідивши скаргу і доводи якими вона обґрунтовується, вивчивши матеріали перевірки, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що 27.03.2025 відбулася 33-я чергова сесія Навомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області восьмого скликання, після відкриття якої ОСОБА_1 вніс дві пропозиції щодо: 1) здійснення відеофіксації пленарних засідань ради та засідань постійних комісій ради, а також оприлюднення відеозаписів цих засідань; 2) виконання постанови Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду від 05.02.2025 у справі №160/2592/23 шляхом вручення повісток сину голові ради, депутатам, працівникам ради, їх чоловікам або синам і посилання.

Через деякий час скаржник вийшов з сесійної зали зателефонував на службу «102» та викликав працівників відділення поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області та працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 для вручення повісток .

На виклик прибув екіпаж СРПП, у складі якого був інспектор Усов В.А., який відібрав від ОСОБА_1 письмові заяву і пояснення. Працівники ІНФОРМАЦІЯ_2 не прибули.

В заяві містилось прохання ОСОБА_1 до працівників ВнП №3 і ІНФОРМАЦІЯ_2 вручити повістки депутатам, працівникам селищної ради та їх родичам і виконати постанову Верховного суду. В письмових пояснення вказані обставини які є аналогічні за змістом тим що наведені у скарзі ОСОБА_1 .

Заява ОСОБА_1 і відомості, які вказані в його поясненні в ЄРДР не внесені, його повідомленням на службу «102» зареєстровано в ЄО №1096 від 27.03.2025.

Начальниками СВн і СД ВнП №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області зроблений висновок про відсутність фактичних даних та достатніх обставин, які б свідчили про наявність ознак кримінального правопорушення і неможливість прийняття рішення щодо внесення відповідної інформації в ЄРДР, тому матеріали ЄО №1096 від 27.03.2025 направлені т.в.о. начальника ВнП №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області для проведення перевірки.

За результатом проведення перевірки в рамках ЄО №1096 від 27.03.2025 т.в.о. начальника СП ВнП №3 Запорізького РУП ГУНП капітаном поліції Олександром Сидоренком складена доповідна записка у якій зазначено, що голова селищної ради ОСОБА_2 і секретар ради ОСОБА_4 відмовилися давати пояснення на підставі ст.63 Конституції України. Втім в усній формі повідомили, що діяли згідно з чинним законодавством, на всі депутатські звернення надавали депутату ОСОБА_1 відповіді, оприлюднення не веб-сайтах Новомиколаївської селищної ради поіменного голосування на теперішнй час не здійснюється за усною вказівкою голови Запорізької ОВА. Враховуючи вказані обставини перевірки т.в.о. начальника СП ВнП №3 Запорізького РУП ГУНП дійшов висновку про доцільність припинення перевірки за зверненням ОСОБА_1 , з огляду на те, що факти викладені у зверненні, слід вважати такими, що не знайшли об`єктивного підтвердження.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України.

Так, ч.1 ст.303 КПК України закріплений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена така бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч.1 ст.303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

За змістом ч.1 ст.214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст.214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Підставою кримінальної відповідальності згідно з ч.1 ст.2 КК України є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Стаття 11 Кримінального кодексу України визначає, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

При цьому Особлива частина Кримінального кодексу України визначає, які саме діяння є кримінальними правопорушеннями, в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого кримінального правопорушення, їх кваліфікуючі ознаки тощо.

Виходячи з наведеного, за умови наявності в заяві, повідомленні тих чи інших об`єктивних даних, що дійсно містять ознаки відповідного кримінального правопорушення, то такі заяви чи повідомлення необхідно вважати саме заявами, повідомленнями про вчинені кримінальні правопорушення, відомості про які підлягають внесенню слідчим, дізнавачем, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порядку та строки, передбачені ст.214 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно з п.п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК України та пункту 1 глави 2 розділу I Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, його попередню правову кваліфікацію із зазначенням статті (частин статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Отже незважаючи на те, що ст.214 КПК України прямо не передбачено проведення перевірки щодо змісту заяви, виходячи з змісту ч.5 ст.214 КПК України, зміст таких відомостей має бути підданий оцінці.

Повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомленнях потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Оскільки КПК України надана можливість оскаржити дії слідчого/прокурора, то у слідчого судді виникають повноваження щодо перевірки правильності висновку слідчого/прокурора в результаті такої оцінки.

Вказане відповідає основним положенням цього Кодексу, зокрема п.18 ст.3 КПК України (визначення основних термінів Кодексу), відповідно до якого, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю з дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз змісту положень ст.214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

Водночас, зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про ознаки кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Тобто, підставою внесення до ЄРДР та початку досудового розслідування можуть слугувати не будь-які заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, а лише ті, у яких зазначені фактичні обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, що є гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу, оскільки безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник має зазначити у повідомленні конкретні, відомі йому обставини такого злочину.

Дійсно, у особи, яка подає заяву, відсутній обов`язок наводити в ній всі фактичні обставини певного злочину. Забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінальних правопорушень, у тому числі доказування обставин, передбачених ст.91 КПК України, покладено саме на органи досудового розслідування та є одним із завдань кримінального провадження.

Однак до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про конкретне кримінальне правопорушення, а не про будь-які дії, які не містять таких ознак.

Завдання і функція слідчого судді, прийняття ним рішення, зокрема при розглядв скарг на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей в ЄРДР, не може зводитись до формальної перевірки факту внесення чи невнесення в ЄРДР відповідних відомостей, натомість слідчий суддя відповідно до вимогам ст.94 КПК України за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

В заяві ОСОБА_1 взагалі не йшлося про будь-яке кримінальне правопорушення, втім у його письмових пояснення він просив внести відомості за його заявою до ЄРДР за ст.ст.28, 114-1 КК України.

Водночас у його пояснення не містить об`єктивних даних, які б свідчили про можливе вчинення кримінальних правопорушень, не містить відомостей, що підтверджують реальність конкретних неправомірних дій, які б можливо було кваліфікувати як кримінальне правопорушення.

Основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого кримінального правопорушення є його суспільна небезпечність. Кримінального правопорушення серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень або проступків (адміністративних, дисциплінарних та інших). Оскільки зі змісту звернення ОСОБА_1 випливало, що під час голосування щодо його пропозицій вчиняють кримінальні правопорушення.

Слід зазначити, що обидві питання вказані ОСОБА_1 було пропозиціями

В контексті першої пропозиції ОСОБА_1 (про відео фіксацію засідань тощо) слід зазначити, що діючим законодавства за порушення ст.46 ЗУ «Про місцеве самоврядування в України», наразі навіть не передбачена адміністративна відповідальність, хоча внесення відповідних змін до згаданої норми спеціального закону, а також до ст.212-3 КУпАП ініціювалось певними парламентарями. Отже за вчиненням даного порушення відповідні особи фактично можуть нести або дисциплінарну, або так звану політичну відповідальність.

Щодо доводів другої пропозиції ОСОБА_1 (щодо виконання постанови Верховного суду і вручення повісток) слід зазначити, що дане судове рішення стосується учасників справи і визначає певну правову позицію щодо конкретних обставин які були предметом розгляду. Є очевидним, що скаржник фактично вириває з контексту висновки Верховного суду і трактує їх на власний розсуд.

До того ж з позиції скаржника випливає, що депутати зацікавлені голосувати проти його пропозиції по питанню вручення повісток, оскільки це питання стосується або безпосередньо них самих, або їх родичів чи близьких осіб, тому у них виникає конфлікт інтересів. Однак в такому випадку залишається незрозумілим для чого потрібно вносити пропозицію за яку, за логікою самого ж скаржника, депутати взагалі не можуть голосувати.

Крім того мобілізація здійснюється у спосіб визначений ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», в Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період затвердженого постановою КМУ від 16.05.2024 №540, отже є очевидним, що навіть за умови прийняття відповідного рішення органом місцевого самоврядування про вручення повісток тим чи іншим особам, таке рішення було б нікчемним.

Не оцінюючи обґрунтованість депутатського звернення ОСОБА_1 , на предмет наявності ознак складу кримінальних правопорушень, слідчий суддя вважає, що в ньому відсутні відомості, які свідчать або можуть свідчити про вчинення згаданих у скарзі кримінальних правопорушень (ст.ст.28, 114-1 КК України), отже підстави для задоволення скарги відсутні.

Крім цього слідчий суддя звертає увагу, що депутат ОСОБА_1 у скарзі на бездіяльність при висвітленні елементів складу кримінального правопорушення (об`єкта, суб`єкта, об`єктивної і суб`єктивної сторони) і вказівки про потерпілого, фактично змішує в одне кримінальне правопорушення елементи складу різних кримінальних правопорушень, вказує також на працівників відділу поліції, зокрема ОСОБА_5 (яким складалась доповідна записка щодо звернення ОСОБА_1 ), зазначає про кримінальні правопорушення з кваліфікацією за ст.ст.28 (співучасть), 351 (перешкоджання діяльності депутата), 364 (зловживання владою або службовим становищем) КК України, хоча в резолютивній частині скарги просить внести до ЄРДР його від 27.03.2025, у якому, в свою чергу, мова йшла про внесення до ЄРДР відомостей щодо селищного голови ОСОБА_2 з кваліфікацією за ст.28, 114-1 КК України (співучасть у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань).

Також у мотивувальні частині скарги і ОСОБА_1 , просив суд зобов`язати працівників відділення поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області та працівники ІНФОРМАЦІЯ_2 , що не належить до компетенції слідчого судді.

Керуючись ст.ст.214, 303, 306, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

у задоволенні скарги ОСОБА_1 на бездіяльність працівників ВнП №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою і поясненнями від 27.03.2025 (ЄО №1096 від 27.03.2025), відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Р.О. Губанов