печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань підполковника Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 , погоджене прокурором першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням, підтримання публічного обвинувачення Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Харкова, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, раніше не судимого,

у кримінальному провадженні № 0001119 від 07.10.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 156-1, ч. 1 ст. 156, ч. 1 ст. 155, ч. 2 ст. 155, ч. 2 ст. 301, ч. 1 ст. 301-1, ч. 3 ст. 301-1, ч. 4 ст. 301-1, а також за ч. 1 ст. 263 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Короткий виклад вимог клопотання

На розгляд слідчому судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0001119 від 07.10.2024 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави відносно підозрюваного ОСОБА_5 , який спливає 07.08.2025 включно.

В обґрунтування клопотання вказано, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001119 від 07.10.2024 за підозрою ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 156-1, ч. 1 ст. 156, ч. 1 ст. 155, ч. 2 ст. 155, ч. 2 ст. 301, ч. 1 ст. 301-1, ч. 3 ст. 301-1, ч. 4 ст. 301-1, а також за ч. 1 ст. 263 КК України.

01.08.2025 ОСОБА_5 та його захисникам повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України.

На переконання органу досудового розслідування ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які існували на момент застосування та продовження запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 , не зменшились та продовжують існувати. У зв`язку з цим виникла обґрунтована потреба у продовженні строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави.

Позиція сторін кримінального провадження

У судовому засіданні прокурор підтримав вказане клопотання, просив його задовольнити з викладених у ньому підстав.

Захисник - адвокат ОСОБА_4 , в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання з підстав необґрунтованості ризиків. Докази всі зібрані, оскільки виконуються вимог ст. 290 КПК України, свідки не звертались із заявами про тиск, підозрюваний не перешкоджає слідству. Також адвокат зазначив, що підозрюваний має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, одружений та має на утриманні неповнолітню дитину, а тому просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника, додатково зазначив, що клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу було йому вручено з порушенням встановленого законом порядку.

Обставини, встановлені слідчим суддею

Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001119 від 07.10.2024 за підозрою ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 156-1, ч. 1 ст. 156, ч. 1 ст. 155, ч. 2 ст. 155, ч. 2 ст. 301, ч. 1 ст. 301-1, ч. 3 ст. 301-1, ч. 4 ст. 301-1, а також за ч. 1 ст. 263 КК України.

ОСОБА_5 затримано о 15:07 год 16.10.2024 в порядку ст. 208 та п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України та наступного дня повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 156-1, ч. 1 ст. 156, ч. 2 ст. 155 КК України. В подальшому, ОСОБА_5 повідомлялося про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру:10.01.2025, 12.03.2025 , 31.07.2025 та 01.08.2025.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 17.10.2024 до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 14.12.2024 (включно), без визначення розміру застави.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 13.12.2024 у справі № 757/58536/24-к строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжено до 16.01.2025.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 15.01.2025 у справі № 757/1244/25-к строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжено до 15.03.2025.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 14.01.2025 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001119 продовжено до 6 місяців, тобто до 16.04.2025.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 11.04.2025 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001119 продовжено до 10 місяців, тобто до 16.08.2025.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 14.04.2025 у справі № 757/17264/25-к строк застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою продовжено до 12.06.2025.

Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 14.05.2025 ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 14.04.2025 у справі № 757/17264/25-к, якою продовжено строк тримання під вартою до 12.06.2025 залишено без змін.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 09.06.2025 у справі № 757/26793/25-к строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжено до 07.08.2025 включно.

У кримінальному провадженні виконано необхідні слідчі (розшукові) та процесуальні дії, спрямовані на отримання та перевірку зібраних доказів, після чого 01.08.2025 ОСОБА_5 та його захисникам повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України.

Релевантні джерела права

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе.

Згідно з ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 3 ст. 199 КПК України передбачено, що при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України (п. 4 ч. 4 ст. 183 КПК України).

Мотиви слідчого судді

При вирішенні питання про доцільність продовження дії запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 необхідно врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягненням особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, проте зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, суд в цьому контексті враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Зокрема, за змістом п. 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі Нечипорук і Йонкало проти України термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі Мюррей проти Об`єднаного Королівства від 28.10.1994, Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства від 30.08.1990).

Обґрунтованість підозри повинна бути визначена, враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

На даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання підозрюваного винуватим чи невинуватим у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, докази сторін в повному обсязі судом не досліджено, і відповідно до ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, обґрунтовується зібраними доказами викладеними в тексті клопотання слідчого.

Відповідно до ст. 12 КК України, частина інкримінованих громадянину України ОСОБА_5 кримінальних правопорушень віднесені до категорії особливо тяжких, оскільки санкція ч. 4 ст. 301-1 КК України передбачає основне покарання у вигляді позбавленням волі на строк від дев`яти до п`ятнадцяти років, санкція ч. 3 ст. 301-1 КК України передбачає основне покарання у вигляді позбавленням волі на строк від восьми до дванадцяти років, а дві інші статті відносяться до тяжких злочинів.

Як свідчать матеріали провадження, повідомлення про підозру за своїм змістом відповідає вимогам ст. 278 КПК України та на даному етапі сумнівів щодо його законності або порушення порядку вручення не викликає.

Крім того, обґрунтованість підозри перевірялась слідим суддею під час застосування та неодноразових продовжень запобіжного заходу, в тому числі і судом апеляційної інстанції.

Обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування

Строк дії запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_5 , спливає 07.08.2025.

Наразі триває виконання вимог ст. 290 КПК України, який є витратним по часу.

Відповідно до частини 5 статті 219 КПК України строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею.

Крім того, за результатами досудового розслідування необхідно скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, які також необхідно вручити підозрюваному та його захисникам.

Досудове розслідування, у даному випадку, має наслідком звернення до суду з обвинувальним актом, що буде кінцевим моментом строку досудового розслідування, як це передбачено у ст. 219 КПК України, протягом якого необхідним є забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Щодо наявності ризиків

Слідчий суддя зауважує, що згідно з вимогами чинного законодавства сама по собі наявність обґрунтованої підозри не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, оскільки їх застосування потребує наявність існування хоча б одного із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії, що передбачені цією статтею.

В обґрунтування клопотання прокурор послався на існування ризиків того, що підозрюваний ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, експертів у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Слідчий суддя, дослідивши в нарадчій кімнаті матеріали клопотання, дійшов висновку про наявність ризиків перешкоджання кримінальному провадженню, передбачених статтею 177 КПК України, зазначених слідчим.

Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків. Також, слідчий суддя враховує конкретні обставини злочинів, суспільну небезпечність та характер вчинених злочинів, за яким підозрюється ОСОБА_5 .

Слідчий суддя не приймає до уваги заперечення сторони захисту, щодо відсутності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки вони були встановлені та їх повнота та обґрунтованість була предметом перевірки під час застосування та неодноразового продовження строку дії запобіжного заходу, в тому числі судом апеляційної інстанції.

Ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з положеннями ч. 5 ст. 219 КПК України строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст.290 КПК України, не включається у строки, передбачені цією статтею. Отже, законодавством передбачено, що саме з моменту відкриття матеріалів досудового розслідування в порядку, визначеному ст. 290 КПК України, строки ознайомлення з матеріалами досудового розслідування не включаються у загальний строк досудового розслідування.

При цьому, невключення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України, у зазначені в ст. 219 КПК України строки, не свідчить про обмеження строку застосування запобіжного заходу строками досудового розслідування.

З наведеного вбачається, що строк, на який до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід, КПК України не обмежує строками досудового розслідування, у рамках якого особі обирається відповідний захід, а тому ухвала про застосування до особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою може лишатися чинною і після закінчення досудового розслідування в кримінальному провадженні до настання однієї з обставин, наведених у ст. 203 КПК України.

Отже, факт завершення досудового розслідування не свідчить про його закінчення і у період між завершенням досудового розслідування та його закінченням судовий контроль за дотриманням прав підозрюваних осіб у кримінальному провадженні продовжує здійснювати слідчий суддя, який в тому числі може приймати рішення щодо застосування і продовження строку застосування до осіб запобіжних заходів.

На підставі вище викладеного, враховуючи дані про особу підозрюваного, який раніше до кримінальної відповідальності не притягався, має малолітню дитину, одружений, виходячи із наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особливо тяжких злочинів, з огляду на фактичні обставини, за яких підозрюваному інкримінуються їх вчинення, його підвищену суспільну небезпечність та характер вчиненого злочину, слідчий суддя дійшов висновку про доведеність органом досудового розслідування ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне, в матеріалах провадження відсутні. У той же час вірогідність настання вказаних ризиків є досить високою.

Інші, більш м`які запобіжні заходи, на думку слідчого судді, не дозволять запобігти існуючим ризикам, оскільки у такому разі підозрюваний, будучи раніше працівником правоохоронного органу, матиме можливість переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вчинення незаконного впливу на потерпілих та експертів, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

Зазначені ризики є суттєвими і їхньому настанню неможливо запобігти у разі застосування до підозрюваного будь-яких інших запобіжних заходів, окрім як тримання під вартою.

Усі ці ризики свідчать про неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, які є реальними, досить високими та очевидними.

Надана стороною захисту позитивна інформація, щодо особи підозрюваного, не є, на думку слідчого судді, тими стримуючими факторами, які можуть, на даний час, знизити встановлені слідчим суддею ризики до маловірогідності чи до їх виключення на цьому етапі досудового розслідування.

Щодо стану здоров`я ОСОБА_5 , то стороною захисту не доведено, що стан здоров`я підозрюваного унеможливлює його перебування під вартою.

Отже, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для продовження відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Водночас, слід звернути увагу відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

При цьому, відповідно до сталої практики Київського апеляційного суду застосування до підозрюваних у вчиненні відносно неповнолітніх кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 155, ч. 1 ст. 156 та ч. 3 ст. 156-1 КК України, як альтернативний запобіжний захід - застави є безпідставним та суперечить положенням кримінального процесуального законодавства (зокрема, судова справа № 11-cc/824/3781/2023 та інші).

За таких обставин, клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є виправданим заходом та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 176-178, 183, 193, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0001119 від 07.10.2024, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів, до 03.10.2025 включно, без визначення розміру застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний тест ухвали проголошено 12.08.2025 о 08:00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1