Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/6659/25
Номер провадження 1-кс/711/1661/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2025 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання: ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання слідчого відділу розслідування злочинів, учинених дітьми СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу захисту інтересів дітей та протидії домашньому насильству Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, у кримінальному провадженні №0000572 від 16.07.2025 за фактом умисного вбивства за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий відділу розслідування злочинів, учинених дітьми СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням в якому просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на мобільний телефон марки «Samsung» золотистого кольору, розкладний ніж, що поміщено до сейф-пакету № RIC 2253660; кросівки, що поміщено до сейф-пакету № RAWO 145578, що належать затриманому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 15.07.2025 близько 22 години ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись в коридорі домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 на ґрунті та з мотивів раптово виниклих неприязних відносин з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи умисно, протиправно та цілеспрямовано, реалізовуючи свій єдиний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті (вбивства) ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх протиправних дій, наніс йому чисельну кількість ударів ножем в область живота, грудної клітини, чим спричинив потерпілому тяжкі тілесні ушкодження, від яких настала смерть останнього, причиною якої відповідно до лікарського свідоцтва про смерть від 17.07.2025 № 232, виданого Смілянським відділенням ДСУ «Черкаське обласне бюро судово-медичної експертизи» є малокровність внутрішніх органів, проникаюче поранення тулубу. У подальшому, останній залишив тіло ОСОБА_6 на підлозі будинку та зник з місця події.

Відповідно до показань ОСОБА_7 , якого допитано в якості свідка встановлено, що 15.07.2025 близько 17 год 00 хв., він спільно з ОСОБА_5 пішли до ОСОБА_6 , який являється їх односельчанином та проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Прийшовши до потерпілого, вони спільно розпивали алкогольний напій, а саме горілку. Зі слів свідка, прийшовши до ОСОБА_6 , він та ОСОБА_5 вже перебували в стані алкогольного сп`яніння. У проміжку часу між 20 год. 00 хв. 21 год. 00 хв. ОСОБА_7 пішов до іншої кімнати будинку та ліг спати, залишивши ОСОБА_5 та ОСОБА_6 наодинці. Близько 22 год. 00 хв. свідок прокинувся від шуму, який лунав з кухні. Вийшовши туди, останній побачив як ОСОБА_5 наносив 3-4 удари ножем ОСОБА_6 в область черевної порожнини та грудної клітки, який перебував при цьому в положенні лежачи, на спині. На той час ОСОБА_6 ознак життя не подавав. Протягом ночі ОСОБА_5 та ОСОБА_7 перебували у будинку потерпілого. Наступного дня 16.07.2025 ОСОБА_5 зачинив будинок та вони покинули дане домоволодіння.

Допитано в якості свідка ОСОБА_8 , який являється сусідом ОСОБА_6 , який показав, що 15.07.2025 близько 23 год. 00 хв. з подвір`я ОСОБА_6 було чутно крики.

Допитано в якості свідка ОСОБА_9 , яка показала, що 15.07.2025 в вечірній час доби ОСОБА_5 телефонував до її доньки ОСОБА_10 та запрошував останню гуляти. Однак, ОСОБА_9 заборонила доньці. Наступного дня, 16.07.2025 свідок поїхала по справах та коли повернулась виявила, що доньки немає вдома. В подальшому, донька, повернувшись додому, повідомила, що її та ОСОБА_5 шукають працівники поліції, оскільки на її мобільному телефоні зафіксовану події кримінального правопорушення. А саме, що ОСОБА_11 вбив людину та знімав відеозапис з трупом на її мобільний телефон.

Встановлено, що до вказаного кримінального правопорушення причетний неповнолітній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Черкаської область, Звенигородського району, с. Матусів, українець, громадянин України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

17.07.2025 ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України. В ході затримання у останнього виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Samsung» золотистого кольору, розкладний ніж, що поміщено до сейф-пакету № RIC 2253660; кросівки, що поміщено до сейф-пакету № RAWO 145578.

Постановою слідчої СУ ГУНП в Черкаській області. 17.07.2025 визнано вилучені речі та предмети речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

Слідчий вказує, що вищевказані речі і предмети, являються речовими доказами, так як зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та які в подальшому можуть бути використані як доказ факту чи обставин кримінального правопорушення, та необхідні для проведення ряду судових експертиз з метою встановлення обставин вчинення злочину, тому необхідно забезпечити їх збереження та унеможливити їх знищення.

Мобільний телефон марки «Samsung» золотистого кольору, розкладний ніж, що поміщено до сейф-пакету № RIC 2253660; кросівки, що поміщено до сейф-пакету № RAWO 145578, належать затриманому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Додає, що існує сукупність достатніх підстав вважати, що речі вилучені в ході затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, можуть бути доказом кримінального правопорушення, тому з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, виникла необхідність у накладенні на них арешту.

До початку судового засідання слідчий ОСОБА_3 подала заяву в якій просила розглянути клопотання про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 без її участі. Клопотання підтримує повністю та просить задовольнити. Одночасно просила приєднати до матеріалів справи заяву підозрюваного ОСОБА_5 , яка написана у присутності законного представника підозрюваного ОСОБА_12 , в якій він не заперечує проти накладення арешту на майно.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, неявка в судове засідання вказаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання. Обов`язковості участі сторін кримінального провадження не встановлено.

Положеннями ч.4 ст.107 КПК України визначено, що у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За вказаних обставин, слідчий суддя вважає за можливе розгляд клопотання проводити у відсутність учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській перебувають матеріали кримінального провадження №0000572 від 16.07.2025 за фактом умисного вбивства за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

17.07.2025 ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст.208 КПК України.

Під час затримання ОСОБА_5 , було проведено його особистий обшук, під час якого виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Samsung» золотистого кольору, розкладний ніж, що поміщено до сейф-пакету № RIC 2253660; кросівки, що поміщено до сейф-пакету № RAWO 145578.

Відомості про вилучене майно зазначено в протоколі затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 17.07.2025 доданого до матеріалів клопотання.

17.07.2025 постановою слідчого відділу розслідування злочинів, учинених дітьми СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , вилучені в ході затримання ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України, речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000572 від 16.07.2025.

Положеннями статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, передбачено, що будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до ч.1 ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Зі змісту ч.2 ст.167 КПК України вбачається, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення, 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасове вилучення майна може бути здійснене під час обшуку та огляду, передбачено ч.2 ст.168 КПК України.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як встановлено в судовому засіданні, зазначені в клопотанні речі були вилучені 17.07.2025, а клопотання про арешт майна направлене до суду простим поштовим відправленням 17.07.2025, яке отримане судом 21.07.2025, тобто в межах строку, передбаченого ч.ч.3, 5 ст.171 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч.2 ст.131 КПК України).

Відповідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Положеннями частини 2 статті 167 КПК України передбачено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч.1-3 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно абзацу 2 ч.1 ст.170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду (ч.2 ст.168 КПК України).

При обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном (ч.7 ст.236 КПК України).

Відповідно до ч.9 ст.236 КПК України, другий примірник протоколу обшуку разом із доданим до нього описом вилучених документів та тимчасово вилучених речей (за наявності) вручається особі, у якої проведено обшук, а в разі її відсутності - повнолітньому членові її сім`ї або його представникові.

Отже, судом встановлено, що тимчасово вилучені 03.01.2025 речі, під час затримання ОСОБА_13 в порядку ст.208 КПК України, відомості про які зазначено в протоколі затримання особи - є речовими доказами у даному кримінальному провадженні та відповідають вимогам ст.98 КПК України, оскільки є об`єктами, які містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі вказані документи були об`єктом кримінально протиправних дій.

Слідчий суддя визнає, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, та слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, слідчий суддя з метою забезпечення дієвості досудового розслідування, запобігання можливості приховування та зникнення майна та збереження речових доказів, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, вважає наявними підстави для задоволення клопотання в частині накладення арешту на тимчасово вилучене майно, під час затримання ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України, відомості про які зазначено в протоколі затримання особи.

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст.174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст.ст.7, 110, 131, 132, 170-173, 175, 369-372, 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділу розслідування злочинів, учинених дітьми СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу захисту інтересів дітей та протидії домашньому насильству Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні №0000572 від 16.07.2025 на речові докази, вилучені 17.07.2025 в ході проведення затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст.208 КПК України а саме на:

-мобільний телефон марки «Samsung» золотистого кольору, розкладний ніж, який поміщено до сейф-пакету № RIC 2253660; кросівки, які поміщено до сейф-пакету № RAWO 145578, що належать затриманому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою збереження речових доказів.

Арешт накласти шляхом встановлення заборонити користування та розпорядження вищевказаним майном до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню прокурором.

Ухвала суду не пізніше наступного дня з дня оголошення надсилається особі, яка не була присутня в судовому засіданні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1