Номер провадження: 11-кп/813/1516/25
Справа № 503/2482/24
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.05.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_7 ОСОБА_6 на ухвалу Кодимського районного суду Одеської області від 12.03.2025 у кримінальному провадженні №0000646 від 02.07.2023 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 3 ст. 146, ч. 5 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 186 КК України,

встановив:

Ухвалою Кодимського районного суду Одеської області від 12.03.2025 задоволено клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_8 та продовжено строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 на 60 днів до 10.05.2025, без визначення розміру застави.

Рішення суду мотивоване обґрунтованістю висунутого обвинувачення, наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливістю застосуванням більш м`якого запобіжного заходу.

При цьому стороною обвинувачення не доведено існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вказаною ухвалою суду також продовжено строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_9 .

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду, захисник обвинуваченого ОСОБА_7 ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що заявлені ризики не доведені, з посиланням на практику ЄСПЛ щодо можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, суддя не врахував вказане.

Просить скасувати ухвалу та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Положеннями ч. 4 ст. 4221 КПК України визначено, що розгляд апеляційної скарги на ухвалу суду про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, здійснюється без участі сторін кримінального провадження, крім випадків, якщо прокурор, обвинувачений, його захисник, законний представник заявив клопотання про розгляд апеляційної скарги за участю сторін.

Прокурор ОСОБА_10 був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги, в судове засідання не з`явився, надав клопотання про розгляд апеляційної скарги без його участі в якій просив апеляційну скаргу захисника залишити без задоволення. Крім того зазначив, що ухвалою Котовського міськрайонного суду Одеської області від 30.04.2025 відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 3 ст. 146, ч. 5 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 186 КК України, продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів без визначення розміру застави.

За таких обставин, апеляційний суд вважав за можливим та необхідним апеляційний розгляд провести за відсутності прокурора.

Під час розгляду апеляційної скарги захисником ОСОБА_6 заявлено клопотання про відвід колегії суддів Одеського апеляційного суду у складі: головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , який мотивує тим, що судом не забезпечена явка обвинуваченого ОСОБА_7 до зали судового засідання та апеляційна скарга розглянута з порушенням строків та затягуванням судового розгляду, що є проявом упередженості.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 06.05.2025 року вказаний відвід залишено без задоволення у зв`язку з необґрунтованістю з огляду на таке.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.03.2025 вказане кримінальне провадження передано на розгляд головуючому судді ОСОБА_2 у складі колегії суддів: ОСОБА_4 , ОСОБА_3

18.03.2025 на адресу Кодимського районного суду Одеської області головним спеціалістом відділу діловодства та обліку звернень громадян Одеського апеляційного суду ОСОБА_11 надіслано запит терміново направити до апеляційного суду матеріали справи №503/2482/24 у зв`язку з надходженням апеляційної скарги захисника обвинуваченого ОСОБА_7 ОСОБА_6 на ухвалу Кодимського районного суду Одеської області від 12.03.2025.

Вказане кримінальне провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 призначене до апеляційного розгляду на 10:00 год. 20.03.2025, проте у зв`язку із ненадходженням виділених матеріалів з районного суду розгляд апеляційної скарги відкладено.

19.03.2025 на електронну адресу Одеського апеляційного суду надійшов лист голови суду ОСОБА_1 , з якого вбачається, що матеріали кримінального провадження №503/2482/24 (номер провадження 1-кп/503/91 /24) за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 3 ст. 146, ч. 5 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 186 KК України, ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 3 ст. 146 КК України, ОСОБА_13 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 146 КК України, ОСОБА_14 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 186 КК України, ОСОБА_15 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185 КК України, ОСОБА_16 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 186 КК України, направлені 13.03.2025 на адресу Одеського апеляційного суду, для розгляду подання про вирішення питання про направлення даного кримінального провадження з одного суду до іншого.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 24.03.2025 задоволено подання судді Кодимського районного суду Одеської області ОСОБА_1 та вказане кримінальне провадження направлено для розгляду до Котовського міськрайонного суду Одеської області.

14.04.2025 на електронну адресу Одеського апеляційного суду надійшли матеріали протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Котовського міськрайонного суду Одеської області від 08.04.2025 та 14.04.2025.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 16.04.2025 подання голови Котовського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_17 залишено без задоволення, а вищезазначене кримінальне провадження повернуто до Котовського міськрайонного суду Одеської області, для розгляду.

На виконання повторного запиту Одеського апеляційного суду від 24.04.2025 щодо витребування матеріалів з районного суду вказане кримінальне провадження надійшло до суду апеляційної інстанції 28.04.2025.

У зв`язку з цим апеляційна скарга захисника обвинуваченого ОСОБА_7 ОСОБА_6 на ухвалу Кодимського районного суду Одеської області від 12.03.2025 призначена до апеляційного розгляду на 30.04.2025.

30.04.2025 учасники кримінального провадження до судового засідання не з`явились, у зв`язку з тим, що за повідомленням прокурора Подільської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_10 обвинувачений ОСОБА_7 був доставлений у судове засідання до Котовського міськрайонного суду Одеської області для розгляду обвинувального акту, тому розгляд апеляційної скарги відкладений на 06.05.2025 о 11:00 год., та відповідно до ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

З урахуванням вищенаведених обставин, направленням матеріалів справи до апеляційного суду лише 28.04.2025 та призначенням апеляційної скарги захисника на 30.04.2025, та в подальшому розглядом на 06.05.2025 тобто в межах дії строку оскаржуваної ухвали, яка закінчується 10.05.2025, доводи сторони захисту з приводу затягування судового розгляду, не знайшли свого підтвердження та є необґрунтованими.

Окрім того, апеляційним судом встановлено, що ухвалою Котовського міськрайонного суду Одеської області від 30.04.2025 відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 3 ст. 146, ч. 5 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 186 КК України, продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів без визначення розміру застави, тому колегією суддів не може бути прийнято рішення про звільнення ОСОБА_7 із- під варти, оскільки на теперішній час він утримується під вартою на підставі іншого судового рішення від 30.04.2025, яке не скасоване.

Крім того, ухвалою судді-доповідача від 05.05.2025 року розглянуто клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 ОСОБА_6 про забезпечення особистої участі обвинуваченого ОСОБА_7 , який утримується в ДУ «Одеська виправна колонія (№14)» під час розгляду апеляційної скарги захисника обвинуваченого ОСОБА_7 ОСОБА_6 на ухвалу Кодимського районного суду Одеської області від 12.03.2025, та визнано доцільним провести апеляційний розгляд в режимі відеоконференції за участю обвинуваченого, оскільки відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 336 КПК, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), зокрема, у разі необхідності забезпечення безпеки осіб; введення воєнного стану або під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України; наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Частиною 2 статті 336 КПК передбачено, що суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. У разі якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише вмотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення.

Отже, ч. 2 ст. 336 КПК регламентовано, що саме суду надається дискреційне право під час ухвалення рішення про здійснення судового провадження дистанційно, вирішувати питання про форму судового засідання. Суд може використати своє дискреційне право та вирішити питання про форму судового засідання, адже у ч. 2 ст. 336 КПК, крім іншого зазначено, що суд не має права прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває особа, яка знаходиться під вартою, якщо вона проти цього заперечує, крім випадків здійснення дистанційного судового провадження в умовах воєнного стану.

Таким чином, приписи ст. 336 КПК передбачають можливість проведення судового засідання в режимі відеоконференції в умовах воєнного стану навіть у разі заперечення особи, яка знаходиться під вартою, проти цього, та таке питання, згідно з приписами частини 2 цієї статті, суд вирішує ухвалою з наведенням обґрунтувань та мотивів, зокрема щодо обставин, які заважають безпосередній участі обвинуваченого в судовому засіданні в залі суду.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України на підставі Указу Президента України №640/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року, на всій території України з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, який діє на даний час.

Отже, приймаючи до уваги, що на території України введено воєнний стан, встановлена доцільність проведення судового засідання призначеного 06.05.2025 об 11:00 годині в режимі відеоконференції, що не суперечить приписам ст. 336 КПК.

Вказана ухвала була направлена на адресу ДУ «Одеська виправна колонія (№14)» 05.05.2025.

Таким чином апеляційний суд надав можливість обвинуваченому безпосередньо брати участь у судовому засіданні, надавати суду свої пояснення та користуватись усіма процесуальними правами обвинуваченого, передбаченими КПК України.

На початку апеляційного розгляду, була забезпечена участь обвинуваченого у судовому засіданні в режимі відеоконференції, проте обвинувачений ОСОБА_7 самовільно покинув судове засідання в режимі відеоконференції, про що секретарем судового засідання складена відповідна довідка та зазначено у журналі судового засідання.

У подальшому під час розгляду апеляційної скарги захисником ОСОБА_6 повторно з тих самих підстав заявлено відвід колегії суддів, який апеляційним судом залишено без розгляду відповідно до положень ч. 4 ст. 81 КПК України з підстав того, що вказане клопотання є зловживанням правом на відвід та захиснику роз`яснено, що заявлення відводів з приводу прийняття колегією суддів процесуальних рішень може бути розцінено в подальшому як зловживання своїми процесуальними правами.

Незважаючи на попередження захиснику під час проведення судових дебатів ним заявлено втретє відвід колегії суддів з тих самих підстав, який апеляційним судом також на підставі ч. 4 ст. 81 КПК України залишено без розгляду.

При цьому апеляційним судом захисник ОСОБА_6 був неодноразово попереджений та йому роз`яснено, що заявлення відводів з приводу прийняття колегією суддів процесуальних рішень може бути розцінено в подальшому як зловживання своїми процесуальними правами.

В ході судового засідання захиснику надано можливість висловити думку за його апеляційною скаргою, проте він відмовився надати будь-які пояснення та постійно сперечався з головуючим суддею, чим виявляв неповагу до колегії суддів.

Вказані дії захисника підтверджується безперервною фіксацією судового засідання та журналом судового засідання.

Згідно ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду (ч. 4 ст. 81 КПК України).

При цьому, положення ч. 4 ст. 81 КПК України не пов`язують наявність зловживання правом на відвід із особою заявника відводу. Зловживання наявне, якщо відвід заявлений з метою затягування кримінального провадження будь-ким з учасників повторно у межах одного кримінального провадження.

КПК України не містить окремого положення, яке б містило визначення зловживання процесуальними правами. Водночас, як неодноразово наголошував у своїх рішеннях Верховний Суд, заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства (ухвала від 07.02.2022 у справі №266/108/22, від 07.11.2022 у справі №757/9655/22-к). Як свідчить відповідна судова практика, серед найпоширеніших видів зловживань учасниками кримінального провадження своїми процесуальними правами є дії, що полягають у повторному поданні заяви про відвід за відсутності інших підстав або нових обставин чи доказів щодо упередженості судді (рішення Верховного Суду: від 06.12.2021 у справі №756/4855/17; від 14.12.2022 у справі №127/9564/17; від 24.11.2020 у справі №127/2318/18; від 06.11.2019 у справі №300/474/17).

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Апеляційний суд звертає увагу, що вчинення колегією суддів дій у передбаченому кримінальним процесуальним законом порядку та прийняття процесуальних рішень, їх зміст та форма, не можуть бути підставою для відводу суддів. Незгода з рішеннями судді має здійснюватися у порядку, передбаченому чинним процесуальним законодавством України, яким передбачено процедуру оскарження будь-яких процесуальних рішень судді окремо або разом з кінцевим процесуальним рішенням по кримінальному провадженню з наведенням мотивів такої незгоди, а заперечення на ухвалу суду, що не підлягає оскарженню, можна включити до апеляційної скарги на рішення суду за наслідками розгляду справи.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 01 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18).

З огляду на викладене, апеляційний суд констатує, що заявлені захисником ОСОБА_6 відводи колегії суддів слід оцінювати як зловживання своїми процесуальними правами з метою затягування кримінального провадження, що є неприпустимим.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 329 КПК України сторони та учасники кримінального провадження, які присутні у залі судового засідання зобов`язані додержуватися порядку в судовому засіданні і беззаперечно підкорятися відповідним розпорядженням головуючого у судовому засіданні.

Згідно ст. 7 Правил адвокатської етики, затверджених звітно-виборним з`їздом адвокатів України 09.06.2017 (далі по тексту - Правила), у свої професійній діяльності адвокат зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту, дотримуючись чинного законодавства України. Адвокат не має права у своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Відповідно до положень ст. 11 Правил адвокат зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення.

Згідно ст.ст. 42, 44 Правил виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил.

Відповідно до ст. 66 Правил за порушення адвокатської етики до адвоката можуть бути застосовані заходи дисциплінарної відповідальності в порядку, передбаченому чинним законодавством про адвокатуру та адвокатську діяльність, а також рішеннями З`їзду, актами Ради адвокатів, Національної асоціації адвокатів України.

Правила адвокатської етики є обов`язковими для адвокатів.

Статтею 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Згідно ст. 34 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

На думку апеляційного суду поведінка захисника ОСОБА_6 під час розгляду апеляційної скарги у судовому засіданні 06.05.2025 може свідчити про порушення ним адвокатської етики та вчинення ним дисциплінарного проступку.

Таким чином поведінка захисника ОСОБА_6 під час судового засідання свідчить про нехтування його процесуальними правами та обов`язками, не дотримання ним принципу законності у відносинах з судом та несумлінному забезпеченні права обвинуваченого на захист відповідно до Конституції України і законів України, у зв`язку з чим апеляційний суд прийшов до висновку про порушення перед органом, що згідно із законом уповноважений притягати адвокатів до дисциплінарної відповідальності, питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_6 .

Керуючись статтями 49, 419 КПК України, апеляційний суд,

постановив:

Порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_6 (Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю Серія КС 5136/10, яке видано 31.01.2014 на підставі рішення Ради адвокатів Київської області від 31.01.2014 №11) у зв`язку із зловживанням своїми процесуальними правами під час розгляду апеляційної скарги захисника обвинуваченого ОСОБА_7 ОСОБА_6 на ухвалу Кодимського районного суду Одеської області від 12.03.2025 у кримінальному провадженні №0000646 від 02.07.2023 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 3 ст. 146, ч. 5 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 186 КК України.

Копію ухвали направити для виконання до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4