Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/7964/23
Провадження № 1-кс/644/639/25
УХВАЛА

Іменем України

11 червня 2025 року Індустріальний районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника прокурора ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Індустріального районного суду м. Харкова в режимі відеоконференції справу за заявою прокурора ОСОБА_3 про відвід головуючого у справі ОСОБА_6 від участі у кримінальному провадженні №0000463 від 30.03.2021 справа в суді 644/7964/23 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, -

УСТАНОВИВ:

02.06.2025 року прокурором ОСОБА_3 подано заяву про відвід головуючого у справі ОСОБА_6 від участі у кримінальному провадженні №0000463 від 30.03.2021 справа в суді 644/7964/23 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

В обґрунтування поданої заяви прокурором зазначено, що відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України є обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, оскільки є сумнів у його неупередженості.

Відповідно до Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя повинен заявити самовідвід, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді. Критерій безсторонності порушується у випадках, коли суддя допустив недостатній рівень безсторонності вже під час розгляду справи. Посилалась на правову позицію викладену в постанові Верховного Суду №277/599/15-к від 17.09.2019 щодо визначення суб`єктивного та об`єктивного критерію, як на підставу відводу, відсутності беззаперечного розмежування між відповідною суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій).

Наполягала на тому, що саме на відсутність безсторонності судді ОСОБА_6 у вказаному провадженні вказують обставини відмови в задоволенні клопотання прокурора про тимчасовий доступ до документів, оскільки, на думку суду, під час досудового розслідування слідчий не вживав заходи для тимчасового доступу до документів, які зазначені прокурором в клопотанні, маючи можливість для цього. Також, не доведено, що слідчий не мав відомостей про місце знаходження документів. Крім того, під час підготовчого судового засідання сторона обвинувачення не зверталась з відповідними клопотаннями, а також документи до яких заявлено доступ є доказами у іншому кримінальному провадженні і досліджуються ІНФОРМАЦІЯ_1 . У той же час, судом не взято до уваги обґрунтування сторони обвинувачення викладені у клопотанні. Зокрема те, що під час досудового розслідування стороною обвинувачення отримано висновок судово-економічної експертизи від 10.09.2021, яким підтверджено висновки довідки ФДМ щодо реалізації заводом продукції за цінами нижче собівартості та спричиненням у зв`язку з цим збитків на суму 13 659 579,98 гривень. Під час проведення цієї експертизи експертом не заявлялось клопотань про надання додаткових документів або про неможливість зробити висновки на підставі наданих документів. Відтак у слідчого, який не є спеціалістом в економічній сфері не було необхідності в отриманні додаткових відомостей або документів. Не викликало такої необхідності у слідчого і надання стороною захисту висновку експерта від 10.01.2023, адже для його проведення було надано стороною захисту документи, отриманні від сторони обвинувачення протягом досудового розслідування до повного ознайомлення з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України. Так само не міг прокурор у підготовчому судовому засіданні передбачити необхідність отримання тимчасового доступу до первинних документів, адже ця необхідність фактично була встановлена після надходження висновку додаткової судово-економічної експертизи від 19.02.2024. Крім того, необґрунтованим, на думку прокурора, є вказівка суду не те, що перебування матеріалів, до яких запитується доступ в провадженні Московського суду є перешкодою у задоволенні клопотання, адже суд має право задовольнити клопотання частково і надати доступ з можливістю лише ознайомлення або доступ з можливістю вилучення копій документів.

Зазначала, що мотиви з яких судом відмовлено у задоволенні клопотання повністю відповідають позиції сторони захисту, що викликає певні сумніви з огляду на вищевикладені доводи сторони обвинувачення. Також, зазначала, що клопотання про призначення додаткової судово-економічної експертизи, подане 24.01.2025 взагалі залишилось не розглянутим.

Після цього, 23.04.2025 до суду подане клопотання про призначення додаткової судово-економічної експертизи, з огляду на те, що виходячи зі змісту висновку експерта ІНФОРМАЦІЯ_2 » для проведення експертизи експерту не надано всіх необхідних первинних документів, на підставі яких було сформовано прямі виробничі витрати в цілому по замовленню, та окремо по кожному виробу та враховуючи, що встановлено місце знаходження первинних документів, тому в разі необхідності, відповідно пункту 1 частини 1 статті 13 Закону України «Про судову експертизу», експерт має право за своїм клопотанням отримати додаткові матеріали або ознайомитись з матеріалами справи, що стосуються предмета судової експертизи за відповідним клопотанням.

Судом у задоволенні клопотання було відмовлено, не зважаючи на те, що у висновку №206 від 16.02.2024 року експертом не надано відповіді на запитання саме через відсутність у розряджені експерта всіх необхідних первинних документів, замість того, щоб вирішувати питання чи є підстави для призначення додаткової експертизи, зокрема необхідність проведення додаткових досліджень або дослідження додаткових матеріалів (зразків для порівняльного дослідження, вихідних даних тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи, в даній ухвалі суд фактично надав оцінку висновку експерта №206 від 16.02.2024, як доказу у справі, до видалення в нарадчу кімнату, зазначивши що він є «обґрунтованим, не суперечить іншим матеріалам справи, не викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності», тобто до закінчення з`ясування обставин кримінального правопорушення та перевірки їх доказами, висказав свою думку у справі, що свідчить про упередженість судді у вказаному кримінальному провадженні та порушення принципу змагальності.

Вважала, що упередженість судді підриває саму ідею судового розгляду якщо наперед знаєш, хто переможе, змагатись немає сенсу.

За поданими заявами прокурора ОСОБА_3 та захисника ОСОБА_5 , їх участь в судовому засіданні забезпечена шляхом відеоконференції. Обвинувачений, представник потерпілого та цивільного позивача відповідних заяв до суду не подавали, про час та дату розгляду справи були повідомлені.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 81 КПК України при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ч.3 ст.81 КПК України було повідомлено про розгляд справи головуючого суддю ОСОБА_6 , якому заявлено відвід, будь-яких пояснень суду не надавалось. Також, було повідомлено обвинуваченого ОСОБА_4 та цивільного позивача ІНФОРМАЦІЯ_3 , будь-яких пояснень до суду не надавалось та із заявами про забезпечення їх участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції ними не подавалось. Їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , подану заяву підтримала, просила її задовольнити, посилалась на викладені в заяві доводи, а також зазначала, що суддею головуючим у справі необґрунтовано, на думку сторони обвинувачення, відмовлено у наданні тимчасового доступу до речей та документів, необґрунтовано відмовлено у призначенні додаткової судово-економічної експертизи, в наведені мотивів відмови головуючий посилався виключно на позицію сторони захисту, та в судовому рішенні про відмову в задоволенні клопотання про призначення експертизи головуючим всупереч вимогам ст. 370 КПК України вже надано оцінку такому доказу, як висновок експертизи. На думку сторони обвинувачення відповідна сукупність обставин свідчить, що суддя є упереджений у розгляді справи та підлягає відводу.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 , проти задоволення заяви заперечував, зазначав, що незгода із прийнятими судовими рішеннями не є підставою для відводу головуючого у справі, також просив врахувати, що на початку судового розгляду стороною захисту було подано клопотання про призначення експертизи, не погоджуючись із тим висновком, який було складено в ході досудового розслідування, доступ до якого вони отримали в порядку ст. 290 КПК України, прокурором було також поставлено на розсуд експерта питання з боку сторони обвинувачення, в розпорядження експерта надавались всі наявні матеріали провадження, за результатами експертизи завдання шкоди не встановлено. Вважав, що сторона обвинувачення, подала клопотання про тимчасовий доступ та призначення експертизи оскільки не погоджується із отриманим в ході розгляду справи в суді висновком не на їх користь, та в такий спосіб зловживає своїм правом. Ухвали судом постановлені законно, з урахуванням інформації отриманої з ІНФОРМАЦІЯ_4 , в якому триває судовий розгляд в іншому кримінальному провадженні, та отримання тимчасового доступу до документів, які знаходяться в матеріалах іншого судового провадження, розгляд якого триває, неможливо.

Суд, вислухавши доводи сторін, дослідивши матеріали судового провадження, встановив наступне.

В провадженні ІНФОРМАЦІЯ_5 перебуває кримінальне провадження №0000463 від 30.03.2021 справа в суді 644/7964/23 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України. Головуючий суддя ОСОБА_6

В рамках провадження проведено підготовчий розгляд, призначено справу до судового розгляду, визначено обсяг та порядок дослідження доказів по справі, досліджено письмові документи, допитано 4х свідків, представника цивільного позивача, не допитано 2х свідків сторони обвинувачення, не допитано обвинуваченого. За клопотанням сторони захисту, що було заявлено на стадії клопотань, за ухвалою суду від 21.12.2023 року, було призначено та проведено Національним науковим Центром « ІНФОРМАЦІЯ_6 , додаткову судову економічну експертизу №206 від 16.02.2024 року. За даним висновком, експертом зазначено, що не надається за можливе підтвердити у наданих для дослідження первинних документах бухгалтерського обліку реалізації продукції за цінами нижче собівартості (повної собівартості), а також не надається за можливе підтвердити висновки «Загальної довідки щодо дотримання актів законодавства з питань стану збереження активів та управління державним майном на державному підприємстві « ІНФОРМАЦІЯ_7 » від 29.03.2021 року, щодо розміру збитків, завданих ДП « ІНФОРМАЦІЯ_7 ».

Реалізуючи принцип змагальності, відповідно до вимог ст. 26 КПК України, стороною обвинувачення було подано клопотання про тимчасовий доступ та про призначення додаткової експертизи. 21.01.2025 року прокурором ОСОБА_3 було подано клопотання про тимчасовий доступ до документів в кримінальному провадженні, а також клопотання про призначення додаткової судово-економічної експертизи. 27.01.2025 року прокурором ОСОБА_3 подано друге клопотання про тимчасовий доступ до документів в кримінальному провадженні. 20.03.2025 року прокурором ОСОБА_3 подано клопотання про уточнення місця знаходження документів, до яких заявлено тимчасовий доступ.

Відповідне клопотання про тимчасовий доступ було предметом розгляду суду 09.04.2025 року. Ухвалою від 09.04.2025 року судом у наданні тимчасового доступу було відмовлено.

24.04.2025 року прокурором ОСОБА_3 подано клопотання, вдруге, про призначення додаткової судово-економічної експертизи. Ухвалою від 20.05.2025 року судом за двома клопотаннями прокурора від 21.01.2025 року та від 24.04.2025 року у призначенні експертизи було відмовлено.

Оцінюючи доводи про наявність підстав для відводу головуючого судді, суд зазначає наступне.

Відповідно до приписів статті 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Нормою статті 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», передбачено, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Статтею 75 КПК України передбачено перелік підстав, відповідно до яких слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні. Передбачений цією нормою перелік підстав для відводу судді є вичерпний. П.4 ч.1 ст. 75 КПК України визначено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. Відповідно до вимог ч.5 ст.80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим

Прокурор посилалась на наявність саме даної підстави для відводу головуючого судді, оскільки не погоджувалась із прийнятими рішеннями за результатами розгляду поданих нею клопотань, викладення позиції сторони захисту в обґрунтування відмови в задоволенні клопотань, а також надання оцінки проведеному висновку, всупереч вимогам ст. 370 КПК України.

Суд погоджується із доводами сторони захисту що сама по собі незгода із судовими рішеннями не може свідчити про упередженість головуючого у справі та не тягне за собою відвід головуючому.

Також, суд зазначає, що відповідно до дослідженого змісту ухвали від 20.05.2025 року предметом розгляду було два клопотання прокурора про призначення експертизи від 21.01.2025 року та від 23.04.2025 року, а 24.01.2025 клопотань про призначення експертизи до суду не надходило, саме 24.01.2025 року подавалось клопотання про тимчасовий доступ (яке було сформовано в системі «Електронний суд» та надійшло та зареєстровано судом 27.01.2025 року), тому доводи прокурора про те, що клопотання про призначення експертизи від 24.01.2025 року взагалі залишилось не розглянутим, не знайшли свого підтвердження.

Відповідно до змісту ухвали від 20.05.2025 року за результатами розгляду клопотання прокурора про призначення експертизи, судом дійсно було зазначено, що висновок експерта №206 від 16.02.2024 року є обґрунтованим, не суперечить іншим матеріалам справи, не викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Сукупність даних обставин зумовила формування у сторони обвинувачення переконання щодо упередженості судді, що на думку прокурора підриває саму ідею судового розгляду якщо наперед знаєш, хто переможе, змагатись немає сенсу.

Суд враховуючи приписи частини 5 статті 9 КПК України, щодо застосування кримінального процесуального законодавства України з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оцінює наявність чи відсутність як об`єктивних так і суб`єктивних критеріїв для відводу судді.

За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справах «Мироненко і Мартенко проти України», «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Інститут відводу (самовідводу) судді від участі у розгляді конкретної справи це одна із найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Він покликаний ліквідувати найменшу підозру у заінтересованості судді в результатах розглянутої справи, навіть якщо такої заінтересованості немає, бо тут головним є публічний інтерес. Розглядаючи справу судді заборонено брати участь у розгляді справи за наявності будь-яких обставин, які викликають чи можуть викликати сумніви у його об`єктивності.

Вирішальним при визнанні судді безстороннім є те, чи можуть бути об`єктивно виправдані побоювання учасників справи щодо заангажованості певного судді. Для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи. За суб`єктивним критерієм, для того, щоб з боку стороннього спостерігача не виникали сумніви в неупередженості судді під час вирішення справи.

Відповідно до п.3 Європейського статуту судді, «Суддя не тільки повинен бути неупередженим, але і повинен сприйматися будь-ким як неупереджений».

Враховуючи наведене, не встановлено об`єктивних критеріїв для відводу судді, але суд вбачає наявність суб`єктивних критеріїв для задоволення відводу, оскільки в даному випадку у сторони обвинувачення сформувалась чітка думка щодо упередженості судді на користь сторони захисту та не надання можливості реалізувати право змагальності, надання оцінки доказу наперед. З урахуванням наведеного, з метою усунення з боку сторонніх спостерігачів сумнівів у неупередженості суду під час розгляду кримінальної справи та законності прийнятого в подальшому остаточного вироку чи ухвали, суд вважає за можливе заяву про відвід задовольнити та відвести суддю головуючого у справі ОСОБА_6 від розгляду справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 94, 370 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву прокурора ОСОБА_3 про відвід головуючого у справі ОСОБА_6 , - задовольнити.

Відвести суддю ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_6 від розгляду кримінальної справи №644/7964/23, провадження №1-кп/644/27/25, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Матеріали кримінальної справи №644/7964/23, провадження №1-кп/644/27/25, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, передати до канцелярії Індустріального районного суду м. Харкова для визначення іншого судді в порядку, передбаченому ст. 35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя ОСОБА_1