Провадження №: 1-кс/755/2886/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" серпня 2025 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києві ОСОБА_7 , подане в межах кримінального провадження № 0002638 від 10.08.2025року, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Таращі Київської області, громадянина України, з середньою освітою, офіційно непрацевлаштованого, неодруженого, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України,

встановив:

Слідчий СВ Дніпровського управління поліції головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час відносно ОСОБА_5 .

Клопотання вмотивовано тим, що 10.08.2025 приблизно о 01 год. 30 хв., ОСОБА_5 перебував за місцем свого проживання - в квартирі АДРЕСА_2 , де разом з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вживав алкогольні напої.

Під час вживання алкогольних напоїв між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 виник словесний конфлікт, в результаті якого остання залишила приміщення квартири.

Після конфлікту ОСОБА_5 самостійно вживав алкогольні напої та курив тютюнові вироби в квартирі.

Разом з тим, в порушення норм щодо пожежної безпеки ОСОБА_5 , передбачаючи можливість настання шкідливих наслідків, але легковажно розраховуючи на їх відвернення, не загасив та залишив без нагляду тліючий тютюновий виріб (недопалок), який потрапив у горюче середовище, а саме на елементи одягу, що знаходилися на підлозі та меблі, що призвело до виникнення та розвитку пожежі у квартирі.

У подальшому, внаслідок утвореного під час пожежі у квартирі АДРЕСА_3 , останній розповсюдився на суміжні приміщення, в тому числі на квартиру АДРЕСА_4 , де в цей час перебувала ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть № 020-1939 від 11.08.2025 ОСОБА_9 померла внаслідок отруєння оксидом вуглецю, що стало наслідком пожежі в квартирі АДРЕСА_2 .

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється в порушенні встановлених законодавством вимог пожежної безпеки, які спричинили загибель людини, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

10.08.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано в порядку передбаченому ст. 208 КПК України;

11.08.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено по підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою до застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України вбачається наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема:

- п. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від суду, усвідомлюючи неминучість покарання за вчинений ним тяжкий злочини, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавленням волі строком до 8 років, що може бути сприйняте ОСОБА_5 більш небезпечним ніж переховування від суду.

- п. 3 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні, оскільки підозрюваний шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань. Вагомою частиною доказової бази у вказаному кримінальному провадженні являються показання свідків, місце мешкання та телефони яких останньому відомі, що суттєво збільшує вищевказаний ризик.

- п. 5 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, адже не має стабільного джерела доходу.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у виді особистого зобов`язання пов`язана з тим, що він, не будучи позбавленим можливості вільного пересування та вибору місця проживання, може вчиняти злочини або спробувати переховуватися від суду поза межами м. Києва.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у виді особистої поруки пов`язана з тим, що до суду не було звернення із письмовим зобов`язанням про те, що особа поручається за виконання підозрюваний покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України, і зобов`язується за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж нічного домашнього арешту.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримала клопотання та просила його задовольнити, з огляду на те, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Захисник - адвокат ОСОБА_4 не заперечував проти задоволення клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні визнав свою причетність до даного кримінального правопорушення, та не заперечував щодо задоволення клопотання.

Заслухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим відділом Дніпровського управління поліції головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002638, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.08.2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

10 серпня 2025 року ОСОБА_5 о 14.20 годині було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

11 серпня 2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В силу ст. 178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст. 177 КПК ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст. 177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті. (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007р., п. 48).

Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме - протоколами проведених слідчих дій, зокрема: протоколами огляду місця події; протоколом допиту потерпілої, протоколами допиту свідків; тощо.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 270 КК України, належить до категорії тяжких злочинів.

На цьому етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані, слідчий суддя доходить висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що вони наявні, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

На час розгляду клопотання встановлено, що підозрюваний має середню освіту, неодружений, має постійне місце проживання у м. Києві, офіційно непрацевлаштований, раніше є не судимим.

Разом з тим, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, мають місце ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик переховування від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності, ризик вчинення іншого злочину, що свідчить про вірогідність задоволення власних потреб у неправомірний спосіб.

З огляду на викладене, слідчий суддя доходить висновку, що застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби, є необхідним і достатнім для запобігання вказаним ризикам та забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.

Враховуючи наведене, слідчий суддя переконаний, що пропорційним тому ступеню небезпеки та існуючим ризикам у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби, що забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне, згідно з ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного відповідні обов`язки.

Пунктом 3 частини 3 статті 202 КПК України визначено, що у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий негайно звільняється з-під варти та зобов`язується невідкладно прибути до місця свого проживання, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло в певний період доби.

З огляду на те, що до підозрюваного застосовується запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби, ОСОБА_5 підлягає негайному звільненню з-під варти в залі суду, та на нього покладається зобов`язання невідкладно прибути до місця свого проживання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому в період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги, а також необхідності прибути до укриття чи бомбосховища.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Звільнити негайно ОСОБА_5 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та зобов`язати невідкладно прибути до місця свого проживання.

Покласти на ОСОБА_5 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, у якому проживає підозрюваний, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Копію ухвали для виконання передати до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали визначити до 11 жовтня 2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10