Провадження № 1-кс/643/4001/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.07.2025 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_8 , подане у кримінальному провадженні № 0002128 від 15.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину, офіційно працевлаштованого вантажником на підприємстві, раніше судимого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -

встановив:

У провадженні СВ ХРУП №2 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0002128 від 15.07.2025, за ознаками складу злочинів, передбачених ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 15.07.2025 близько 18:00, точного часу під час досудового розслідування не встановлено, у період дії в Україні воєнного стану, який було введено 24 лютого 2022 року Указом Президента України №64/2022 та у подальшому неодноразово продовжено, ОСОБА_5 , перебував в салоні автобусу № 204 з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , який рухався за маршрутом «Північна Салтівка (вулиця Наталії Ужвій)» - «метро Індустріальна» м. Харкова. На зупинці громадського транспорту «Сади», яка розташована через проїжджу частину буд. 124 по просп. Тракторобудівників у м. Харкова, до автобусу зайшла раніше незнайома ОСОБА_5 ОСОБА_9 , яка стала спиною до нього та у якої у правій задній кишені джинсових шортів знаходився мобільний телефон ТМ «Redmi Note 11 Pro». У цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна в умовах воєнного стану.

Далі ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна в умовах дії воєнного стану, діючи повторно, з корисливих мотивів, переконавшись що за його діями ніхто не спостерігає, своєю рукою витягнув із задній правої кишені джинсових шортів ОСОБА_9 , належний їй мобільний телефон ТМ «Redmi Note 11 Pro», вартістю 13000 грн та намагався покинути салон автобусу з викраденим телефоном, однак у цей час його дії були помічені іншим пасажиром автобусу ОСОБА_10 , яка зупинила злочинні дії ОСОБА_5 , привернувши увагу ОСОБА_9 та інших пасажирів, після чого ОСОБА_5 був затриманий, тобто останній не мав можливості розпорядитися викраденим майном.

Таким чином ОСОБА_5 виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, що не залежали від його волі. В результаті вказаних злочинних дій, ОСОБА_5 намагався спричинити потерпілій ОСОБА_9 , матеріальний збиток на суму 13000 грн.

15.07.2025 о 20:05, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

16.07.2025, ОСОБА_5 належним чином повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.

З метою запобігання ризикам, слідчий просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання та просили його задоволити з підстав, у ньому наведених. Проти долучення документів, які стосуються матері підозрюваного не заперечували, проти долучення клопотання про надання оцінки затримання підозрюваного заперечували, оскільки таке являє собою окремий предмет розгляду та матеріалів клопотання, котре розглядається, не стосується. Слідчий при цьому зазначив, що у підозрюваного в розпорядженні знаходяться дані всіх свідків у кримінальному провадженні, що нівелює будь-яку необґрунтованість ризику впливу на свідків у даному кримінальному провадженні.

Захисник у судовому засіданні в порядку долучення просив приєднати до матеріалів клопотання копію паспорта матері його підзахисного та дві довідок щодо звернення нею за медичною допомогою в 2015, 2017, 2020 та 2023 роках. Захисник просив долучити клопотання про надання оцінки затримання його підзахисного, посилаючись на ст. 206 КПК України. У задоволенні клопотання сторони обвинувачення просив відмовити у зв`язку з його необґрунтованістю. Зокрема зазначив, що у матеріалах відсутні дані про наявність висновку експерта щодо вартості майна, яке було предметом закінченого замаху на крадіжку. Наявний у матеріалах клопотання чек на придбання майна вважає, на його думку, не дає можливість встановити вартість майна, у зв`язку з чим захисник ставить під сумнів, що вчинене його підзахисним діяння являється кримінально-караним. Відтак вважає підозру та заявлені ризики необґрунтованими. Просив звернути увагу на час затримання підозрюваного, зазначений у рапорті, у зв`язку з чим, на думку захисника, підозра повідомлена його підзахисному пізніше, ніж 24 години з моменту затримання. Зважаючи на характеризуючі особу дані, просив визначити підозрюваному будь-який інший м`якший запобіжний захід, зокрема цілодобовий домашній арешт.

Підозрюваний у судовому засіданні позицію свого захисту підтримав. Просив не застосовувати до нього запобіжний захід, про який просить сторона обвинувачення, а зважаючи на його добросовісну поведінку в рамках досудового розслідування, надати йому можливість влаштувати хвору матір, котра потребує стороннього догляду, до спеціального закладу.

Заслухавши прокурора, слідчого, захисника та підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Нормами ст. 22 КПК України врегламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норм ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Нормою статті 209 КПК України визначено, що особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.

При цьому затримання особи об`єктивується у протоколі затримання особи. Нормою ч. 5 ст. 28 КПК України врегламентовано, що про затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, обов`язково складається протокол, в якому, крім відомостей, передбачених статтею 104 цього Кодексу, зазначаються: місце, дата і точний час (година і хвилини) затримання відповідно до положень статті 209 цього Кодексу; підстави затримання; результати особистого обшуку; клопотання, заяви чи скарги затриманого, якщо такі надходили; повний перелік процесуальних прав та обов`язків затриманого. У разі якщо на момент затримання прізвище, ім`я, по батькові затриманої особи не відомі, у протоколі зазначається докладний опис такої особи та долучається її фотознімок. Протокол про затримання підписується особою, яка його склала, і затриманим. Копія протоколу негайно під розпис вручається затриманому та надсилається прокурору.

Про затримання особи складено протокол затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину, від 15.07.2025.

Відповідно до норм ст. 206 КПК України, кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи. Якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи.

Водночас нормами ст. 211 КПК України визначено, що строк затримання особи без ухвали слідчого судді, суду не може перевищувати сімдесяти двох годин з моменту затримання, який визначається згідно з вимогами статті 209 цього Кодексу. Затримана без ухвали слідчого судді, суду особа не пізніше шістдесяти годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до суду для розгляду клопотання про обрання стосовно неї запобіжного заходу.

З клопотанням про обрання запобіжного заходу сторона обвинувачення звернулася 17.07.2025, в межах встановленого нормою кримінально-процесуального закону терміну.

Згідно із ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно із ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, слідчий суддя на підставі наданих сторонами матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, що стосуються тяжкості покарання та вагомості доказів вчинення кримінального правопорушення, дані, характеризуючі особу підозрюваного, тощо.

Наразі ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України; існування заявлених у клопотанні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, на думку слідчого судді, доведені стороною обвинувачення, що дає підстави для задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи всі обставини справи, ставлення підозрюваного до інкримінованого йому кримінального правопорушення, враховуючи норму ч. 3 ст. 182 КПК України, відповідно до якої слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватися слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами є: 1) всі обставини кримінального правопорушення; 2) майновий та сімейний стан підозрюваного, обвинуваченого; 3) інші дані про його особу (наприклад, поведінка під час кримінального провадження); 4) ризики, передбачені в ст. 177 КПК, а критеріями - те, що розмір застави: а) достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та, водночас, б) не буде завідомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного, обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного проживання людини.

За таких обставин слідчий суддя з урахуванням стану здоров`я, майнового становища підозрюваного, враховуючи конкретні обставини інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкості кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, яке за своєю правовою кваліфікацією згідно ст. 12 КК України являється тяжким злочином, розглядає за можливе визначити ОСОБА_5 заставу у вигляді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 242 240,00грн, оскільки застава в такому розмірі зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Такий розмір застави є прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, зокрема у рішенні від 20.11.2010 у справі «Мангурас проти Іспанії» (заява № 12050/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи характеризуючі дані особи, його активи та його соціальні зв`язки.

Іншими словами, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб нівелювати у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Доводи сторони обвинувачення в обґрунтування заявленого клопотання підтверджуються в тій мірі, яка може вважатися такою, що відповідає критерію обґрунтованості на етапі досудового розслідування, котре на даний час триває, виходячи з фактичних обставин інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, узгоджується з приписами кримінально-процесуального закону і не спростовується наданими стороною захисту слідчому судді доказами.

Таким чином, слідчий суддя, враховуючи конкретні обставини інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, тяжкості кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, з метою виконання завдань кримінального провадження, дотримання його загальних засад, з метою застосування до особи належної правової процедури, вважає за необхідне визначити ОСОБА_5 заставу у вигляді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 242 240,00грн, оскільки застава в такому розмірі зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 177, 182, 183, 193-194, 196-198, 206, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів з моменту затримання, а саме з 20:05 15.07.2025.

Строк дії ухвали встановити до 20:05 12.09.2025.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити про тримання підозрюваного під вартою його близьких родичів, членів сім`ї або інших осіб за вибором підозрюваного у порядку, передбаченому ст.ст. 111, 112 КПК України.

Визначити суму застави протягом дії запобіжного заходу у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень 00 копійок, які необхідно внести на депозитний рахунок № UA0006674, отримувач: ТУ ДСА України у Харківській області, код отримувача: 26281249, банк отримувача: Державна казначейська служба України м. Київ, МФО отримувача: 820172, призначення платежу: застава згідно ухвали слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова від 17.07.2025 у справі № 643/11809/25 (провадження 1-кс/643/4001/25) відносно ОСОБА_5 .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Харківській слідчий ізолятор».

При внесенні визначеної суми застави підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою; не відлучатись з міста Харкова, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватися від спілкування із свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід Держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід Держави, слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Застава, не звернена у дохід Держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_5 - в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 18.07.2025 о 15:30.

Слідчий суддя ОСОБА_1