Провадження №1-кс/127/7481/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2025 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ відділу поліції №2 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області підполковник поліції ОСОБА_3 звернувся до Вінницького міського суду Вінницької області з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділенням відділу поліції №2 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000273 від 24.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Досудовим розслідування встановлено, що 23.04.2025 року до чергової частини відділу поліції №2 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прож. АДРЕСА_1 , про те, щоб прийняти міри до невідомої особи, яка 22.05.2025 року в період часу з 13:00 год по 14:00 год шахрайським шляхом, заволоділа грошовими коштами останнього на загальну суму 49 873 грн.

В ході проведення допиту потерпілий ОСОБА_5 показав, що 22.04.2025 року близько 14:00 год. головний бухгалтер ПП « ОСОБА_6 » ОСОБА_7 повідомила, що була спроба списання з рахунку АТ " ІНФОРМАЦІЯ_2 " НОМЕР_1 , що належить ПП « ОСОБА_6 ». Після чого бухгалтеру зателефонували з бака для підтвердження даної операції. Так, як бухгалтер не здійснювала дані операції, вона звернулась до відділення АТ " ІНФОРМАЦІЯ_2 " у м. Вінниці, щоб з`ясувати обставини транзакції. Допитана в якості свідка ОСОБА_7 , повідомила, що працює на посаді бухгалтера ПП « ОСОБА_6 » протягом двох років. Окрім вищезазначеного, вона показала, що 22.04.2025 року перебуваючи за своїм робочим місцем, де на комп`ютері встановлена програма клієнт банку, але дана програма не працювала належним чином. Тому вона звернулась до технічної підтримки банку. Після відновлення роботи програми вона встановила, що з рахунку були списані кошти в сумі 49 873 грн. В подальшому бухгалтер дізналась, що 22.04.2025 року з рахунка АТ " ІНФОРМАЦІЯ_2 " відбувся переказ коштів на рахунок АТ КБ " ІНФОРМАЦІЯ_3 " НОМЕР_2 , що належить ФОП ОСОБА_8 , призначення платежу «Оплата за товар, за рахунком № НОМЕР_3 : 22.04.2025, Без ПДВ». В результаті про дану подію вона повідомила свого керівника, а він в свою чергу звернувся до поліції.

В ході проведення слідчих дій, на підставі ухвал про тимчасовий доступ слідчого судді Вінницького міського суду, були проведені виїмки у відділення банків АТ " ІНФОРМАЦІЯ_2 " та АТ КБ "" ІНФОРМАЦІЯ_3 ". Було встановлено, що з рахунка АТ " ІНФОРМАЦІЯ_2 " НОМЕР_1 , що належить ПП « ОСОБА_6 » був здійснений платіж 22.04.2025 о 13 год. 17 хв. на рахунок АТ КБ "" ІНФОРМАЦІЯ_3 " НОМЕР_2 , що належить ФОП ОСОБА_8 (код ІПН: НОМЕР_4 зареєстрований АДРЕСА_2 ).

Так, враховуючи те, що на банківський рахунок АТ КБ " ІНФОРМАЦІЯ_3 " НОМЕР_2 незаконно перераховувалися грошові кошти, а саме потерпілого ОСОБА_5 , є достатні підстави вважати, що даний банківський рахунок, відповідно до п. 1, 3, ч. 2 ст. 167 КПК України є використаним, як засіб та знаряддя вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий в клопотанні зазначає, що вказаний банківський рахунок має істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо містять сліди злочину та може бути використаний у подальшому і для інших кримінальних правопорушень, а арешт вищевказаного банківського рахунку АТ КБ "" ІНФОРМАЦІЯ_3 " НОМЕР_2 необхідний для попередження зміни чи знищення його властивостей в результаті використання третіми особами, що може перешкодити встановленню істини у провадженні.

Враховуючи вищенаведене слідчий просив клопотання задовольнити.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився. На адресу суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги клопотання підтримав у повному обсязі, попередньо суду було надано матеріали кримінального провадження та копії документів на обґрунтування клопотання.

Власник майна в судове засідання не з`явився.

Відповідно до частини 1 статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу, відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 ч. 1 статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у ІНФОРМАЦІЯ_4 , інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділенням відділу поліції №2 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000273 від 24.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Наведені в клопотанні обставини підтверджуються витягом з ЄРДР №0000273 від 24.04.2025 та іншими документами доданими на обґрунтування клопотання.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає, що матеріали клопотання доводять наявність правових підстав для накладення арешту на майно, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження. Необхідність накладення арешту обумовлена сукупністю підстав вважати, що кошти, які знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_2 , могли бути отриманні незаконним шляхом. Не накладення арешту та не встановлення заборони розпоряджання вказаними грошовими коштами на банківському рахунку може призвести до їх відчуження, а також в подальшому значним чином ускладнить повернення майна до законного власника. Накладення арешту на вищевказане майно, дасть можливість забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи обставини вчиненого кримінального правопорушення, докази, які наявні в матеріалах клопотання в їх сукупності, а також те, що слідчим доведено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, слідчий суддя, з метою забезпечення цілей та завдань кримінального провадження, з огляду на розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, дійшов висновку, що клопотання про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

В той же час, відповідно до пунктів 5, 6 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з п. 4 ч. 5 статті 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, слідчий суддя вважає, що арешт на банківський рахунок АТ КБ " ІНФОРМАЦІЯ_3 " НОМЕР_2 відкритий на ім`я ФОП ОСОБА_8 , РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_2 та на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку, необхідно накласти шляхом заборони користування та розпорядження вказаним майном.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт набанківський рахунок АТ КБ " ІНФОРМАЦІЯ_3 " НОМЕР_2 відкритий на ім`я ФОП ОСОБА_8 , РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_2 та на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку, шляхом заборони користування та розпорядження вказаним майном.

Виконання та контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ відділу поліції №2 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого СВ відділу поліції №2 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя