Номер провадження: 11-кп/813/1761/25
Справа № 503/2482/24
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

29.05.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі:

головуючий суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар судового засідання ОСОБА_5 ,

за участі:

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 , про відвід колегії суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 від розгляду його апеляційної скарги на ухвалу Котовського міськрайонного суду Одеської області від 30 квітня 2025 року про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000646, внесеному до ЄРДР 02 липня 2023 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ч.3 ст.289, ч.3 ст. 146, ч.5 ст.185, ч.3 ст.15, ч.5 ст.186 КК України,

установив:

Ухвалою Котовського міськрайонного суду Одеської області від 30 квітня 2025 року клопотання прокурора задоволено, та продовжено відносно ОСОБА_7 строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 28 червня 2025 року включно, без визначення розміру застави.

Не погодившись із ухвалою суду, захисник ОСОБА_6 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_6 заявив відвід колегії суддів від розгляду вказаної апеляційної скарги, який обґрунтований тим що в минуле судове засідання не було доставлено обвинуваченого ОСОБА_7 , що обмежило право на захист; апеляційним судом не було сповіщено належним чином ОСОБА_7 про розгляд справи та йому не було направлено копію апеляційної скарги; незаконно змінено склад суду що викликає сумніви у упередженості колегії суддів; під час судового розгляду 06.05.2025 року було порушено порядок розгляду заяви про відвід та винесено ухвалу про притягнення його до дисциплінарної відповідальності, що є проявом упередженості колегії суддів.

Вислухавши учасників судового засідання, обговоривши доводи заяви про відвід, колегія суддів дійшла такого висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Згідно ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Положення ст. ст. 75, 76 КПК України визначають перелік підстав, що виключають участь судді в кримінальному провадженні.

Зокрема, у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Оскільки діюче законодавство не містить переліку обставин, які у розумінні п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України можуть в тій чи іншій ситуації вважатися такими, що викликають сумнів у неупередженості судді, але будь-яке кримінальне провадження за своєю формою та змістом має відповідати загальним засадам, то при вирішенні заяви про відвід апеляційний суд застосовує принцип верховенства права (ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 7 КПК України).

Згідно п. 1 ч. 5 ст. 55 Закону України «Про забезпечення права на справедливий суд» суддя зобов`язаний своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Відповідно до ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положення Конвенції щодо права особи на справедливий суд знайшли відображення у ст. 21 КПК України, згідно з якою кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

У кримінальному провадженні саме з урахуванням практики Європейського Суду з прав людини /далі ЄСПЛ/ має застосовуватися принцип верховенства права (ч. 2 ст. 8 КПК України).

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, безсторонність (неупередженість) суду в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах: «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Так, коли йдеться про «безсторонність», то зазвичай це означає відсутність упереджень, існування яких може бути доведене у кілька способів. Ухвалення суддею попередньо рішення щодо того самого звинувачення само по собі не є підставою для того, щоб говорити про упередженість суду (п. 37 рішення ЄСПЛ від 08.10.2020 у справі «Тесля проти України» / Teslya v. Ukraine, заява №52095/11).

Доводи захисника, як на підставу відводу, що було незаконно змінено склад суду, є необґрунтованими та безпідставними, з огляду на наступне.

На виконання вимог п.п. 3.1 та 3.2 Рішення Ради суддів України від 12 квітня 2018 року № 16 щодо внесення змін до Рішення Ради суддів України від 02 березня 2018 року № 17, до підключення до модуля автоматизованого розподілу справ та інших підсистем, використання яких є обов`язковим для його роботи в судах, застосовуються норми Положення про автоматизовану систему документообігу суду (надалі - Положенням про АСДС), в редакції, затвердженій Рішенням Ради суддів України від 15 вересня 2016 року, та Засади використання автоматизованої системи документообігу суду (далі також - Засади), затверджені рішенням зборів суддів відповідного суду; повністю зберігаються повноваження зборів суддів щодо здійснення автоматизованого розподілу судових справ між суддями, в тому числі в частині затвердження засад використання автоматизованої системи документообігу суду.

Пунктом 1.4.9 Положення про АСДС передбачено, що збори суддів відповідного суду мають повноваження, визначені Положенням про АСДС, щодо розгляду питань стосовно порядку функціонування автоматизованої системи. За результатами розгляду цих питань рішенням зборів суддів затверджуються Засади використання автоматизованої системи документообігу суду.

На підставі вказаного, збори суддів Одеського апеляційного суду своїм рішенням від 28.12.2018 року (зі змінами) затвердили Тимчасові засади використання автоматизованої системи документообігу суду в Одеському апеляційному суді (далі-Засади).

Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ (п. 2.3.2 Положення).

Відповідно до п. 8.1 Засад до складу судових палат входять постійно діючі колегії, персональний склад яких визначається зборами суддів суду додаток №6 та 7 до Засад.

В свою чергу, п. 3.12 Засад передбачає, що з метою належної організації роботи суду, забезпечення можливості проведення судових засідань, призначених на певний час, суддя доповідач має право звернутись з службовою запискою про заміну судді, визначеного автоматизованою системою не із числа суддів-членів основного складу постійно діючої колегії, у разі: якщо відповідне визначення відбулося під час перебування судді члена складу в відпустці, на лікарняному, у відрядженні.

Заміна судді здійснюється на підставі мотивованого розпорядження керівника апарату суду (або уповноваженої ним особи) на виконання службової записки судді - доповідача у справі з обґрунтуванням обставин, що зумовлюють заміну судді.

На підставі аналізу матеріалів провадження вбачається, що протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.05.2025 року, на підставі розпорядження в.о. керівника апарату Одеського апеляційного суду ОСОБА_8 №3255 від 20.05.2025 року на виконання службової записки судді-доповідача ОСОБА_2 , була здійснена заміна судді-учасника колегії ОСОБА_9 на суддю ОСОБА_4 .

Підставою для заміни судді ОСОБА_9 стало те, що він був визначений автоматизованою системою не із числа суддів-членів складу постійно діючої колегії суддів, визначеної відповідним рішенням зборів суддів Одеського апеляційного суду, у зв`язку з перебуванням судді ОСОБА_4 у відпустці.

Таким чином, заміна судді ОСОБА_9 , визначеного АСДС не із числа суддів-членів складу постійно діючої колегії, була проведена згідно з п.3.12 Засад, а тому відсутнє порушення порядку визначення складу суду для розгляду для розгляду справи.

Доводи захисника ОСОБА_6 про неналежне сповіщення апеляційним судом обвинуваченого ОСОБА_7 про розгляд апеляційної скарги, спростовуються матеріалами справи, оскільки 20.05.2025 року о 14 годині 52 хвилини ДУ «Одеська виправна колонія (№14)» отримали лист-повідомлення про дату та час розгляду справи, що підтверджується довідками про доставку електронної пошти.

Що стосується посилання захисника ОСОБА_6 , як на підставу для відводу, що під час судового розгляду 06.05.2025 року було порушено порядок розгляду заяви про відвід, винесено ухвалу про притягнення його до дисциплінарної відповідальності та обвинуваченого ОСОБА_7 не було доставлено в судове засідання чим порушені його права, апеляційний суд вважає їх необґрунтованими, оскільки наведені захисником ОСОБА_6 мотиви не можуть бути підставою для відводу суддів, з огляду на те, що фактично заявлений відвід колегії суддів зводиться до незгоди захисника ОСОБА_6 з процесуальним рішенням, що відповідно до вимог КПК України не є підставами для відводу суддів.

При цьому, висновки або позиції суддів, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя і у протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 13.01.2021 у справі №761/16124/15-ц).

За наведених підстав, доводи сторони захисту про можливу упередженість суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в даному кримінальному провадженні, колегія суддів визнає необґрунтованими.

При цьому захисник ОСОБА_6 не навів будь-яких інших, передбачених нормами КПК України підстав, які виключають участь суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в даному судовому провадженні.

За таких обставин апеляційний суд приходить до висновку про відсутність передбачених законом підстав для відводу суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у зв`язку з чим заява захисника ОСОБА_6 про відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 376, 419, 532 КПК України, апеляційний суд,

ухвалив:

Заяву захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід колегії суддів у складі суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3