Провадження № 1-кп/361/356/25
У Х В А Л А

29 серпня 2025 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Бровари Київської області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001355 від 04 липня 2025 року, за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бровари Київської області, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працюючого, неодруженого, на утриманні не має неповнолітніх дітей, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого

- 16 березня 2023 року Броварським міськрайонним судом Київської області за ч. 2 ст. 121 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 8 років, 06 квітня 2024 року звільнений на підставі ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Броварського міськрайонного суду Київської області надійшов зазначений обвинувальний акт, який призначено до підготовчого судового засідання.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просила призначити обвинувальний акт до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, оскільки він складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження як і повернення обвинувального акта не має.

Обвинувачений та захисник вважали за можливе призначити обвинувальний акт до судового розгляду.

29 серпня 2025 року до суду прокурором подано клопотання відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки обраний раніше запобіжний захід закінчується. При цьому, на думку прокурора, наразі продовжують існувати ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від суду; впливати на потерпілу та свідків, може вчинити інші кримінальні правопорушення. На думку прокурора, будь-який інший запобіжний захід, ніж тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , не може запобігти вказаним ризикам.

Обвинувачений та його захисник заперечили проти задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили змінити на домашній арешт, посилаючись на відсутність ризиків.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, з таких підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Броварському міськрайонному суду Київської області.

Підстав для закриття кримінального провадження в підготовчому судовому засіданні не встановлено.

Обвинувальний акт складено відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

За таких обставин, суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у цьому кримінальному провадженні.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження необхідно проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

У судове засідання викликати учасників кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд зобов`язаний оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу обвинуваченого.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

На думку суду, останній, діючи як суд встановлений законом для розгляду справи по суті, не має право на стадії підготовчого розгляду вирішувати такі питання - як обґрунтованість підозри чи вагомість доказів. Дані категорії можуть були лише предметом оцінки слідчого судді на стадії досудового розслідування. Ці висновки суду ґрунтуються на тому, що суддя не може приймати участь в розгляді справи як такий, що вже надав відповідні висновки, щодо доказів в порядку ст. 94 КПК України, та обґрунтованості підозри, що межує з доведенням винуватості. Тим більше, ці висновки також ґрунтуються і на загальних засадах кримінального провадження, визначених положеннями статей 17, 22, 23, 26 КПК України.

Тож суд, оцінуючи клопотання прокурора, бере лише до уваги той факт, що в передбаченому законом порядку, судом встановленим законом, було надано відповідні висновки - наявність обґрунтованої підозри та вагомість доказів саме для обрання запобіжного заходу, оскільки такі категорії, на відміну від ризиків, є незмінними протягом всього строку розгляду кримінального провадження.

Досліджуючи матеріали клопотання, пояснення сторін кримінального провадження у підготовчому судовому засіданні, а також відомості про особистість обвинуваченого, суд дійшов до такого.

На стадії досудового розслідування ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 01.09.2025 року.

При цьому наявні ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може переховуватися від суду, впливати на потерпілу та свідків, може вчинити інші кримінальні правопорушення.

А тому суд, враховуючи особистість ОСОБА_4 , його вік та стан здоров`я, а саме відсутність перешкод знаходитися в слідчому ізоляторі, вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити, застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про доцільність тримання обвинуваченого під вартою з визначенням розміру застави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177-178, 183, 194, 196, 314 315, 376 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001355 від 04 липня 2025 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, у відкритому судовому засіданні суддею одноособово в приміщенні Броварського міськрайонного суду Київської області на 02 вересня 2025 року о 15 год 30 хв.

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, до 27 жовтня 2025 року включно. Утримувати обвинуваченого в ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 146 000 (сто сорок шість тисяч) гривень 00 коп., зобов`язавши обвинуваченого ОСОБА_4 виконувати процесуальні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок:

№ UA0018661,

Банк отримувача Державна казначейська служба України, м. Київ;

Код ЄДРПОУ - 26268119;

МФО - 820172

Термін обов`язків, покладених суддею, у разі внесення застави визначити 2 місяці, з моменту внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі установи, де особа утримується.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа установи, де особа утримується, має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_4 та повідомити усно і письмово прокурора та суддю Броварського міськрайонного суду Київської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала суду підлягає до негайного виконання, в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено о 13 год. 45 хв. 01 вересня 2025 року в залі Броварського міськрайонного суду Київської області.

Суддя: ОСОБА_1