Провадження № 1-кп/592/627/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2025 року м.Суми Ковпаківський районний суд м. Суми у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого- ОСОБА_4 ,

особи, відносно якої розглядається клопотання ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Суми клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру у кримінальному провадженні № 0001202 від 24.04.2024 р. за фактом вчинення ОСОБА_5 суспільно небезпечного діяння, передбаченого ч.4 ст.187, ч.2 ст.345 КК України,-

встановив:

В провадженні суду знаходиться кримінальне провадження за фактом вчинення ОСОБА_5 суспільно небезпечного діяння, передбаченого ч.4 ст.187, ч.2 ст.345 КК України.

Під час судового засідання від прокурора надійшло клопотання від 03.09.2025 року про продовження строку запобіжного заходу у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, посилаючись на ст.331, 508 КПК України та висновок судово-психіатричного експерта № 377 від 19.05.2025 року, за яким ОСОБА_5 потребує застосування примусових заходів медичного характеру у виді госпіталізації до закладу з надання психіатричної допомоги.

Захисник заперечує проти задоволення такого клопотання прокурора та відповідно перебування ОСОБА_5 у закладі з надання психіатричної допомоги, так як клопотання не обгрунтоване і не відповідає вимогам ст.184 КПК України, крім іншого, прокурором не зазначені ризики, передбачені ст.177 КПК України, а також чого саме такий вид запобіжного заходу, а не інший у виді передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом, прокурор вважає за необхідне продовжити ОСОБА_5

ОСОБА_5 підтримує позицію свого захисника.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд вважає за необхідне звернути увагу прокурора на положення ст.508 КПК та глави 18, яка регламентує Загальні положення про запобіжні заходи, які слід застосовувати в сукупності із ст. 508 КПК під час звернення до суду із клопотання про застосування, продовження запобіжного заходу відносно особи, відносно якої розглядається клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру.

Згідно ч.1, 3 ст.508 КПК України до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, можуть бути застосовані судом такі запобіжні заходи:1) передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом;2) поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.

Тобто, у даній статті визначено лише два вида запобіжних заходів, які мождуть бути застосовані судом відносно такої особи.

Разом з цим, застосування передбачених запобіжних заходів здійснюється згідно із загальними правилами, передбаченими цим Кодексом.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Щоб розглянути суду питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування, необхідно дослідити ряд питань, які прокурор має зазначити у клопотанні, яке повинно бути ним подано до суду з дотриманням порядку, встановленим КПК.

Зокрема, статтею 184 КПК передбачено, що клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу повинно містити: 1)короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

До клопотання додаються:

1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання;

2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу;

3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Статтею 199 КПК передбачено Порядок продовження строку тримання під вартою, а саме клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Відповідно до ст.331 КПК під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Дослідивши зміст клопотання прокурора, суд вважає, що воно не відповідає вимогам ст.184, 199 КПК, в ньому не зазначено обов`язкові відомості, які визначені законом, щоб суд у нарадчій кімнаті міг оцінити всі обставини, що враховуються при продовженні запобіжного заходу згідно ст.178 КПК.

Законодавець не зробив виключення щодо форми та змісту клопотання про запобіжні заходи відносно осіб, до яких можуть бути застосовані примусові заходи медичного характеру, а навпаки окремим абзацом у ст.505 КПК вказав, що застосування передбачених запобіжних заходів здійснюється згідно із загальними правилами, передбаченими цим Кодексом, так як фактично запобіжні заходи для такої особи є засобами впливу на таку особу з метою обмеження її свободи або встановдлення над нею нагляду. Також, посилаючись на висновок судово-психіатричного експерта № 377 від 19.05.2025 року як на єдину підставу для продовження запобіжного заходу, зазначену у клопотанні, прокурор не надає його суду, тому зміст цього висновку суду не відомий.

Згідно ч.1 ст.9 КПК під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Системний аналіз положень кримінального процесуального законодавства свідчить, що закон не регулює однозначно питання, яке рішення має прийняте суд у разі надходження до суду клопотання про застосування /продовження запобіжного заходу, яке подано без додержання вимог кримінального процесуального законодавства щодо порядку його подання. Натомість з огляду на положення ч.6 ст.9, в контексті положень ст.ст.176, 184, 199,331, 508 КПК України, таке формальне клопотання не може бути предметом розгляду судом, а тому враховуючи вищевикладене, суд вважає за доцільне повернути клопотання для належного процесуального оформлення та дотримання права на захист особи, відносно якої розглядається справа, що не позбавляє прокурора права повторного звернення до суду із відповідним клопотанням та додатками до нього.

Керуючись загальними засадами кримінального провадження, ст. ст. 7, 9, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 188, 193, 194, 196, 199, 331 КПК України, суд,-

постановив:

Клопотання прокурора Окружної прокуратури м. Суми ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку повернути прокурору.

Роз`яснити прокурору про необхідність приведення у належну процесуальну форму, передбачену ст. 184,199,508 КПК України клопотання від 03.09.2025 р. та право на звернення та направлення його до суду в межах строку дії попередньої ухвали суду про запобіжний захід до 18.09.2025 року.

Оголосити в судовому засіданні перерву.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1