УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2025 року м. Київ

Слідча суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва в режимі відеоконференції клопотання старшого слідчого 2 відділу 3 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_2 , погоджене прокурором першого відділу Управління процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення Департаменту протидії злочинам, вчиненим в умовах збройного конфлікту, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000645 від 15.07.2024 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Жовтневого Миколаївської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України,

за участю:

секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИЛА:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого 2 відділу 3 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України старший лейтенант юстиції ОСОБА_2 , погоджене прокурором першого відділу управління процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення Департаменту протидії злочинам вчиненим в умовах збройного конфлікту Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за № 0000645 від 15.07.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 438 КК України.

Дане клопотання обґрунтовується тим, що Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000645 від 15.07.2024 за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111-1, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України, за підозрою ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 4, 5 ст. 111-1, ч. 2 ст. 28 ч. 1ст. 438 КК України, та за підозрою ОСОБА_10 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України

В рамках даного провадження 24.04.2025 ОСОБА_4 обґрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України.

24.04.2025 повідомлення про підозру ОСОБА_4 та повістки про його виклик у статусі підозрюваного опубліковано в газеті Кабінету Міністрів України «Урядовий кур`єр», випуск № 84 (8009) від 24 квітня 2025 року.

Повний текст повідомлення про підозру ОСОБА_4 та повістки про його виклик в статусі підозрюваних 24.04.2025 опубліковано на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Органом досудового розслідування здійснено виклик підозрюваного ОСОБА_4 повістками на 10 год. 30 хв. 30.04.2025, 01.05.2025, 02.05.2025. Повістки про виклик підозрюваного ОСОБА_4 24.04.2025 опубліковано на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Також, 24.04.2025 повістки про виклик ОСОБА_4 у статусі підозрюваного опубліковано в газеті Кабінету Міністрів України «Урядовий кур`єр».

Однак, підозрюваний ОСОБА_4 у визначений час та дати до слідчого не з`явився, про причини своєї неявки не повідомив і, як наслідок, місцезнаходження підозрюваного не відоме.

Відповідно до відповіді на доручення, отриманої з ДЗНД СБ України від 05.05.2025 громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , станом на 05.05.2025 перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області.

05.05.2025 постановою слідчого підозрюваного ОСОБА_4 оголошено у державний, міждержавний та міжнародний розшук.

Таким чином, слідчим зазначено, що підозрюваний ОСОБА_4 переховується від органів досудового розслідування та суду на тимчасово окупованій території Херсонської області з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_4 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності переховується від органів досудового розслідування та, перебуваючи на волі, може знищити, сховати, спотворити будь-які речі чи документи, які мають значення для даного провадження, вчинити спробу незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, у яких підозрюється, а також, враховуючи відсутність можливості запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, в органу досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_6 клопотання підтримав та просив задовольнити із зазначених у ньому підстав. Зазначив, що підозрюваний ОСОБА_4 переховується від органу досудового розслідування на тимчасово окупованій території - у зв`язку з чим оголошений у розшук.

Захисник ОСОБА_7 заперечував щодо задоволення клопотання слідчої, вказав що підозра необгрунтована, ризики відсутні і що його підзахисний не причетний до даного кримінального правопорушення

Слідча суддя, вислухавши думки учасників провадження, ретельно дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, прийшла до таких висновків.

Як встановлено у ході судового розгляду клопотання, Головним слідчим управлінням СБ України, за процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення Департаменту протидії злочинам вчиненим в умовах збройного конфлікту Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000645 від 15.07.2024.

В рамках даного провадження 24.04.2025 року ОСОБА_4 обґрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України.

24.04.2025 повідомлення про підозру ОСОБА_4 та повістки про його виклик у статусі підозрюваного опубліковано в газеті Кабінету Міністрів України «Урядовий кур`єр», випуск № 84 (8009) від 24 квітня 2025 року.

Повний текст повідомлення про підозру ОСОБА_4 та повістки про його виклик в статусі підозрюваних 24.04.2025 опубліковано на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Органом досудового розслідування здійснено виклик підозрюваного ОСОБА_4 повістками, які опубліковано на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Також, 24.04.2025 повістки про виклик ОСОБА_4 у статусі підозрюваного опубліковано в газеті Кабінету Міністрів України «Урядовий кур`єр».

Однак, підозрюваний ОСОБА_4 у визначений час та дати до слідчого не з`явився, про причини своєї неявки не повідомив і, як наслідок, місцезнаходження підозрюваного не відоме.

Відповідно до відповіді на доручення, отриманої з ДЗНД СБ України від 05.05.2025 громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , станом на 05.05.2025 перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області.

05.05.2025 постановою слідчого підозрюваного ОСОБА_4 оголошено у державний, міждержавний та міжнародний розшук.

Так, про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать зазначені вище долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідча суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості обрання підозрюваному запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Враховуючи наведене, слідча суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже, про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 438 КК України.

У клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, спотворити або сховати будь-яку із речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Так, у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п.1, 3-5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме - переховування від органів досудового розслідування та суду. Даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 усвідомлює, що вчинив особливо тяжкий злочин, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, а також переховується від органу досудового розслідування та суду на тимчасово окупованій території Херсонської області, щоб унеможливити притягнення його до кримінальної відповідальності та призначення покарання за вчинений кримінальний правопорушення на території України.

Слідча суддя вважає також доведеним ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо незаконного впливу на свідків в рамках даного провадження, який виражається у тому, що злочин у вчинені якого підозрюється ОСОБА_4 мав триваючий характер та наразі встановлюються свідки вчинення кримінального провадження, відтак є підстави вважати, що підозрюваний в подальшому може як у спосіб погроз, підкупу, психологічного впливу, так і в інший спосіб незаконно впливати на них.

На наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує те, що на даний час не встановлено усіх співучасників вчинення кримінального правопорушення, які діяли спільно із ОСОБА_4 , яким останній може повідомити про факт виявлення їх злочинної діяльності та обставини, які стали відомі йому в ході проведення досудового розслідування, що унеможливить притягнення до кримінальної відповідальності всіх винних осіб.

Також враховуючи особу ОСОБА_4 , його соціальний статус, є ризик того, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжить вчиняти злочин, у якому підозрюється. Зазначене свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що слідчою ОСОБА_2 у клопотанні та прокурором ОСОБА_6 у судовому засіданні доведено необхідність застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

З метою досягнення завдань кримінального провадження та для належного здійснення правосуддя у справах про вчинення кримінального правопорушення в КПК передбачено заходи забезпечення кримінального провадження, до яких належить, зокрема, тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

У теоретичному аспекті «належна правова процедура» - це форма здійснення правосуддя, яку утворюють сукупність гарантій прав людини процесуального характеру, спрямовані на досягнення процедурної справедливості правосуддя. До гарантій, які у своїй сукупності формують належну правову процедуру, у тому числі відносяться право на судовий захист та право на оскарження.

Недотримання належної правової процедури тягне за собою порушення гарантованого кожному ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) права на справедливий суд.

Статтею 5 Конвенції кожному гарантовано право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом. Кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту «c» пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу, і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання. Пунктом 4 цієї статті гарантовано право кожному, кого позбавлено свободи внаслідок арешту або тримання під вартою, ініціювати провадження, в якому суд без зволікання має встановити законність затримання та прийняти рішення про звільнення, якщо затримання є незаконним.

Згідно з ч. 6 ст. 193 КПК слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Верховний Суд у своїй постанові від 14 лютого 2022 року у справі 991/3440/20 вказує, що рішення слідчого судді, суду про обрання запобіжного заходу, прийняте в порядку ч. 6 ст. 193 КПК, за своїм правовими наслідками підпадає під поняття «постанова про утримання під вартою» в розумінні ст. 25 Європейської конвенції про видачу правопорушників.

За загальним правилом розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, що відповідає зазначеним вимогам Конвенції та іншим міжнародно-правовим актам.

Процедура, передбачена в ч. 6 ст. 193 КПК, є випадком, який дозволяє суду розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

При аналізі питання наявності зазначених прокурором ризиків, слідча суддя прийшла до висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_4 який підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів, за які передбачене покарання у виді довічного позбавлення волі з конфіскацією майна, а також характер кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 крім того, як вбачається із долучених до клопотання матеріалів, ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про дату і час судового розгляду, не з`являється на виклики слідчого та суду, будучи обізнаним про розгляд цього клопотання до суду свідомо не прибув, перебуває на тимчасово окупованій території України, оголошений у розшук, що є достатньою підставою вважати, що ОСОБА_4 переховується від органів досудового розслідування та суду.

Слідча суддя звертає увагу учасників провадження, що у даному випадку обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, хоча й не призводить до негайного взяття особи під варту, однак виступає правовою підставою для затримання і доставки цієї особи до місця кримінального провадження.

Так, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є одним із обов`язкових документів, на підставі якого уповноважений орган запитує публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну (Інструкція про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол, затверджена спільним наказом МВС України, ОГП, НАБ України, СБ України, ДБР, Мінфіну України, Мін`юсту України від 17 серпня 2020 року № 613/380/93/228/414/510/2801/5). Після затримання особи за межами України, слідчий, прокурор, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування, або суд, який розглядає справу чи яким ухвалено вирок, готує клопотання про видачу особи в Україну, до якого серед інших документів обов`язково додається засвідчена копія ухвали слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності (ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 575 КПК). Тобто, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є документом, на підставі якого здійснюється затримання особи за межами України, ухвалюється рішення про застосування екстрадиційного арешту для забезпечення видачі особи з метою притягнення до кримінальної відповідальності та здійснюється доставка особи на території України до місця кримінального провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

При цьому, час затримання такої особи фактично може перевищувати 30 діб - тримання під вартою за ст. 59 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах, 40 діб - тимчасовий арешт за ст. 16 Європейської конвенції про видачу правопорушників та 60 діб - строк дії ухвали про тримання під вартою за ч. 1 ст. 197 КПК.

Тобто, затримана особа на підставі ухвали слідчого судді, суду, постановленої в порядку ч. 6 ст. 193 КПК, може бути затриманою і утримуватись під вартою протягом усього часу, необхідного для екстрадиції та доставки її до місця кримінального провадження. Таку ж позицію висловив Верховний Суд у своїй постанові від 14 лютого 2022 року у справі №991/3440/20.

Відповідно до абзацу 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Враховуючи наведене, слідча суддя дійшла висновку про необхідність задоволення клопотання старшого слідчого 2 відділу 3 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України старший лейтенант юстиції ОСОБА_2 , погоджене прокурором першого відділу управління процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення Департаменту протидії злочинам вчиненим в умовах збройного конфлікту Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за № 0000645 від 15.07.2024 про про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 438 КК України

При цьому, слідча суддя нагадує, що ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що після затримання особи на підставі ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, постановленої в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 186, 193, 197, 369-372 КПК України, слідча суддя,

УХВАЛИЛА:

Клопотання слідчої - задовольнити.

Обрати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали оголосити 30 травня 2025 року о 13 год. 10 хв.

Слідча суддя ОСОБА_1