СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

пр. № 1-кс/759/4097/25

ун. № 759/14573/25

03 липня 2025 року слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю: секретаря судового засідання: ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного - ОСОБА_4 , адвоката підозрюваного - ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосованого відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000110 внесеного до ЄРДР 26.01.2023 року за, ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

02.07.2025 року до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва надійшло вищезгадане клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосованого відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000110 внесеного до ЄРДР 26.01.2023 року за, ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що на розгляді Миронівського районного суду Київської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000110 від 26.01.2023 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 307 КК України, а також ОСОБА_16 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 27, частиною третьою статті 307 КК України.

У вказаному кримінальному провадженні серед інших осіб ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 Кримінального кодексу України.

17.07.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у незаконному придбанні, зберіганні та перевезенні з метою збуту та незаконному збуті особливо небезпечного наркотичного засобу та особливо небезпечної психотропної речовини, вчиненому повторно, у великих розмірах, організованою групою, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 307 Кримінального кодексу України.

Цього ж дня, підозрюваного ОСОБА_4 затримано в порядку, передбаченому пунктом шостим частини першої статті 615 Кримінального процесуального кодексу України.

18.07.2024 ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_17 щодо підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 14.09.2024 включно, без визначення розміру застави.

06.05.2025, ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_18 , строк дії раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави щодо підозрюваного ОСОБА_4 , продовжено на 60 діб, в межах строку досудового розслідування, тобто до 05.07.2025, включно.

02.06.2025 до Миронівського районного суду Київської області передано для розгляду обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні.

02.07.2025 мало відбутись підготовче судове засідання, однак через хворобу судді воно перенесене. На даний час дату проведення підготовчого судового засідання щодо розгляду обвинувального акту у вказаному провадженні, не визначено.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України підтверджується зібраною у кримінальному провадженні сукупністю доказів.

Під час розгляду клопотань слідчого у кримінальному провадженні про обрання та продовження запобіжних заходів обвинуваченому ОСОБА_4 , а також під час розгляду апеляційних скарг слідчі судді дійшли висновку про доведення прокурором наявності обґрунтованої підозри.

Відповідно до вимог пункту четвертого частини першої статті 184 КПК України, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на даний час не зменшились та продовжують існувати.

Зважаючи на викладене, сторона обвинувачення вважає, що інший більш м`який запобіжний захід, крім тримання під вартою, не зможе ефективно попередити спроби обвинуваченого ухилитися від суду, а також для запобігання вищевказаним ризикам.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання щодо продовження строку запобіжного заходу відносно обвинуваченого у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його адвокат - ОСОБА_5 заперечували проти клопотання, та просили відмовити у його задоволенні і обрати обвинуваченому запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, або як альтернативний вид запобіжного заходу визначити обвинуваченому розмір застави, який буде помірним для нього і забезпечить належну процесуальну поведінку останнього.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України (м. Київ бул. Миколи Руденка, 22-А) здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000110 від 26.01.2023 за підозрою ОСОБА_19 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 307 КК України,за підозрою ОСОБА_16 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 27, частиною третьою статті 307 КК України, а також за фактами вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 209, частинами другою, третьою статті 307 КК України.

У вказаному кримінальному провадженні серед інших осіб ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 Кримінального кодексу України.

17.07.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у незаконному придбанні, зберіганні та перевезенні з метою збуту та незаконному збуті особливо небезпечного наркотичного засобу та особливо небезпечної психотропної речовини, вчиненому повторно, у великих розмірах, організованою групою, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 307 Кримінального кодексу України.

Цього ж дня, підозрюваного ОСОБА_4 затримано в порядку, передбаченому пунктом шостим частини першої статті 615 Кримінального процесуального кодексу України.

18.07.2024 ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_17 щодо підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 14.09.2024 включно, без визначення розміру застави.

14.01.2025 ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_20 щодо підозрюваного ОСОБА_4 продовжено строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 14.03 .2025, із визначенням застави у межах 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454 200 (чотириста п`ятдесят чотири тисячі двісті) грн.

10 березня 2025 року ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 щодо підозрюваного ОСОБА_4 продовжено строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 08.05.2025, із визначенням застави у межах 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454 200 (чотириста п`ятдесят чотири тисячі двісті) грн.

06.05.2025, ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_18 , строк дії раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави щодо підозрюваного ОСОБА_4 , продовжено на 60 діб, в межах строку досудового розслідування, тобто до 05.07.2025, включно.

02.06.2025 до Миронівського районного суду Київської області передано для розгляду обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні.

02.07.2025 мало відбутись підготовче судове засідання, однак через хворобу судді воно перенесене. На даний час дату проведення підготовчого судового засідання щодо розгляду обвинувального акту у вказаному провадженні, не визначено.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України підтверджується зібраною у кримінальному провадженні сукупністю доказів.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена підозра станом на час розгляду даного клопотання повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують обвинуваченого з певним злочином, на даному етапі хоча і неможливо стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення обвинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За таких умов, ініціатор клопотання має достатні підстави звернутись з клопотанням до слідчого судді про продовження строку дії запобіжного заходу .

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Європейський суд з прав людини підкреслює, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Така необхідність може бути виправдана за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Слідчий суддя також враховує вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує особі, вік та стан здоров`я ОСОБА_4 , міцність соціальних зв`язків, майновий стан.

Наведені обставини щодо особи та тяжкість покарання, яке йому загрожує, свідчить про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і в обґрунтування продовження запобіжного заходу ставиться необхідність запобігання спробам переховуватись від органу досудового розслідування, суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Поряд з цим, суд зауважує, що суворість можливого покарання не може бути єдиною підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та його продовженні, проте як зазначив Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року, суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Враховуючи існування сукупності вказаних ризиків, суворість можливого покарання, що загрожує обвинуваченому у разі доведення його вини, запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, зокрема у виді домашнього арешту не є можливим.

При цьому, суд звертає увагу, що продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не є безальтернативним, оскільки нормами ст. 183 КПК України покладено обов`язок на слідчого суддю, визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що розмір застави має бути реальним, пропорційним та враховувати обставини справи, включаючи матеріальне становище підозрюваного (обвинуваченого), та служити гарантією його явки до суду, а не бути засобом покарання.

У справі «Гафа проти Мальти» ЄСПЛ наголосив, що розмір застави має визначатися з урахуванням матеріального становища обвинуваченого. Якщо особа залишається під вартою через неспроможність внести визначену суму, це свідчить про те, що національні органи не забезпечили ефективну реалізацію права на свободу. Непомірна застава фактично стає продовженням арешту. Суд зобов`язаний проявляти «особливу ретельність» при визначенні суми, щоб право на звільнення під заставу не було ілюзорним.

Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписом ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

З врахуванням зазначеного, суд дійшов висновку, що з метою забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, необхідно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 302800,00 гривень, з одночасним покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що зможе забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194, 199 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосованого відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000110 внесеного до ЄРДР 26.01.2023 року за, ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України - задовольнити частково.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обраного обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на 60 діб до 31 серпня 2025 року включно та утримувати його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор МЮ України».

Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, який здатний забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, а саме 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 302800,00 грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок для внесення застави Територіального управління Державної судової адміністрації в м. Києві (код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059, банк отримувача ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA1012089), після внесення якої обвинувачений підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 строком до 31.08.2025 року включно наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора і суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками, підозрюваними та іншими особами з приводу обставин кримінального правопорушення; здати на зберігання до відповідних органів свій закордонний паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків застава звертається в дохід держави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1