печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2024 року року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001245, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляд слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.11.2023 у справі №757/54601/23-к, а саме на грошові кошти, розміщені на рахунках вказаних фізичних та юридичних осіб у наступних банківських установах:

- АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «СХІДНО-УКРАЇНСЬКИЙ БАНК «ГРАНТ», код банку (МФО) 351607, код за : фізична особа-підприємець ОСОБА_4 рахунок № НОМЕР_1 ; фізична особа-підприємець ОСОБА_5 рахунок № НОМЕР_2 ;

- АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», код банку (МФО) 305299, код за : ОСОБА_4 рахунок № НОМЕР_3 ; № НОМЕР_4 ; фізична особа-підприємець ОСОБА_5 рахунок № НОМЕР_5 ;

- АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «УНІВЕРСАЛ БАНК» код банку (МФО) 322001, код за : ОСОБА_4 рахунок № НОМЕР_6 ; № НОМЕР_7 ; № НОМЕР_8 ; ОСОБА_5 рахунок № НОМЕР_9 ; № НОМЕР_10 ; № НОМЕР_11 .

Обґрунтовуючи клопотання, адвокат зазначає, що арешт накладено необгрунтовано, оскільки слідчий суддя виходив з однобічних та необгрунтованих доводів прокурора, викладених в його клопотанні. При цьому власники арештованого майна, через їх відсутність під час розгляду відповідного клопотання, не мали змоги надати свої доводи та міркування щодо наявності правових підстав для арешту майна. Прокурором жодним чином не обгрунтовано, що кошти на вказаних рахунках є речовими доказами. Долучений до клопотання прокурора протокол огляду інформації з файлу під назвою «Рух коштів ВП Роганський м"ясокомбінат», отриманого від Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, ніяким чином не доводить незаконність здійснених перерахувань коштів на рахунки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 як фізичних осіб, так і фізичних осіб підприємців. Суду не надано будь-яких об"єктивних даних, які б підтверджували, що сировина, за яку були перераховані кошти, умисно не поставлялась. При цьому сам факт не поставки сировини, якщо він і мав місце, не свідчить про злочинний умисел, оскільки могли мати місце і форс-мажорні або інші об"єктивні обставини. Фінансово-господарські взаємовідносини між суб"єктами господарювання є цивільно-правовими відносинами і виниклі між такими суб"єктами спори при відсутності ознак злочинів вирішуються, зокрема, в господарському суді. Також викладені в протоколі обставини перерахування коштів на рахунки ОСОБА_6 та ОСОБА_5 з призначенням платежу повернення фінансової допомоги не доводить незаконності таких перерахувань, оскільки докази, які б свідчили про ненадання такої фінансової допомоги, відсутні. У своєму клопотанні про накладення арешту на майно прокурор зазначає, що кошти на рахунках ОСОБА_4 та ОСОБА_5 як фізичних осіб, так і фізичних осіб підприємців, визнано речовими доказами, однак згідно з наданою суду копією постанови слідчого про визнання та приєднання до справи речових доказів, слідчим у порушення вимог ст. 98. КПК України визнано речовими доказами розрахункові рахунки ОСОБА_6 та ОСОБА_5 як фізичних осіб, так і фізичних осіб підприємців, відкриті в АТ «СХІДНО-УКРАЇНСЬКИЙ БАНК «ГРАНТ», АТ КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» та АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», а не кошти на цих рахунках. В ухвалі слідчого судді від 29.11.2023 підставою накладення арешту на грошові кошти на рахунках ОСОБА_7 та ОСОБА_5 вказана необхідність збереження речових доказів, однак досудовим слідством кошти на цих рахунках не визнавались речовими доказами, а в наданих прокурором суду матеріалах відсутні будь-які об?єктивні дані, які б свідчили, що ці кошти були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, або що вони були об?єктом кримінально протиправних дій чи отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Лише за таких обставин в силу положень ч. 1 ст. 98 КПК України кошти на рахунках можуть вважатись речовими доказами. При цьому взагалі залишається без відповіді питання про яку суму коштів, що нібито є речовими доказами, йде мова, адже якщо наявні дані про їх протиправність в розумінні ст. 98 КПК України, то такі дані відповідно підтверджують суму таких протиправних коштів. Однак в наданих суду матеріалах такі дані відсутні. При цьому ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не повідомлялось про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, тому без відповіді залишається питання чому кошти на їх рахунках нібито є речовими доказами, а не є речовими доказами кошти на рахунках іншого співвласника ОСОБА_8 або рахунках самих суб?єктів господарювання, на які ОСОБА_9 вносив кошти як фінансову допомогу своїм підприємствам, якшо це на думку правоохоронних органів є протиправним. Крім того, зазначив про відсутність подальшої потреби в арешті коштів на рахунках ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , що може бути засобом забезпечення кримінального провадження, оскільки їм про підозру в даному кримінальному провадженні не повідомлялось, запобіжний захід не обирався, а досудове розслідування щодо них не здійснюється, про що свідчить витяг з ЄРДР. При цьому органом досудового розслідування у кримінальному провадженні з часу внесення відомостей до ЄРДР, тобто з 27.07.2023, з ОСОБА_5 та ОСОБА_4 слідчі дії взагалі не проводились та не проводяться, до слідчих органів вони не викликались, що явно не відповідає завданням кримінального провадження, передбаченим ч. 1 ст. 2 КПК України.

Адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, будучи повідомленим про час, місце та дату судового засідання у спосіб, що відповідає вимогам ст. 135 КПК України, причини неприбуття не повідомив, жодних заяв на адресу суду не направив.

Прокурор, слідчий у судове засідання не з`явилися, будучи повідомленими про місце, дату та час розгляду клопотання у спосіб, що відповідає вимогам ст. 135 КК України, причини неприбуття не повідомили, заяв щодо відкладення розгляду клопотання на адресу суду не направили.

Разом з тим, слідчий ОСОБА_10 подав до суду письмові заперечення, в яких зазначив, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України, за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001245 від 27.07.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 366 КК України. Аналізом матеріалів кримінального провадження встановлено, що до Офісу Генерального прокурора 20.07.2023 надійшла письмова заява ОСОБА_8 , який являється співзасновником ТОВ «ВП РОГАНСЬКИЙ МЯСОКОМБІНАТ» (34389679), зі змісту якої вбачається, що до вчинення вказаних кримінальних правопорушень може також бути причетний ОСОБА_4 . Зокрема в ході досудового розслідування допитаний фінансовий директор ТОВ «ВП РОГАНСЬКИЙ МЯСОКОМБІНАТ» (34389679) ОСОБА_11 , яка надала показання про різноманітні схеми розкрадання грошових коштів з вказаного Товариства за допомогою різноманітних фінансових операцій, організатором яких є ОСОБА_9 за пособництва головного бухгалтера ОСОБА_12 . Допитана ОСОБА_12 засвідчила факт особистого прийняття участі у проведених незаконних фінансових операціях, а також повідомила, що вказані дії виконувала за наказом та під тиском ОСОБА_6 . Однією із таких схем було незаконне перерахування з розрахункового рахунку ТОВ «ВП РОГАНСЬКИЙ МЯСОКОМБІНАТ» на рахунок ОСОБА_6 та ФОП ОСОБА_5 грошових коштів під виглядом надання фінансової допомоги в період з березня по травень 2022 року. Таким чином, ОСОБА_13 в період з березня по травень 2022 року було нараховано фінансової допомоги в загальному розмірі 1 590 000 грн, а його дружині ФОП ОСОБА_5 в березні 2022 було нараховано фінансової допомоги в розмірі 1 000 000 грн. Крім того, встановлено, що фінансова допомога ОСОБА_14 надавалась згідно Договору №23 від 04.02.2022 та Договору №27 від 07.02.2022. Однак, від ТОВ «ВП РОГАНСЬКИЙ МЯСОКОМБІНАТ», зокрема і від головного бухгалтера ОСОБА_12 , було отримано інформацію про те, що Договір №23 та №27 ТОВ «ВП РОГАНСЬКИЙ М?ЯСОКОМБІНАТ» не підписувався та не укладався. Тобто при перерахуванні грошових коштів ОСОБА_13 бухгалтером було формально вказано підставу таких перерахувань. Вказані грошові кошти було перераховано на банківський рахунок ОСОБА_7 НОМЕР_4 , а також на рахунок ФОП ОСОБА_5 НОМЕР_5 , які арештовано ухвалою суду (справа №757/54601/23-к). Другою із таких схем є проведення безтоварних операції, а саме перерахування ТОВ «ВП РОГАНСЬКИЙ М`ЯСОКОМБНАТ» на рахунки ФОП ОСОБА_4 та ФОП ОСОБА_5 грошових коштів з призначенням платежу «Сплата за сировину». Вказані перерахунки відбувалися 03.03.2022 та 07.03.2022. Таким чином, на ФОП ОСОБА_9 на рахунок НОМЕР_1 було перераховано грошові кошти в загальній сумі 2 100 000 грн, а ФОП ОСОБА_5 на рахунок НОМЕР_2 було перераховано грошові кошти в загальній сумі 2 000 000 грн, вказані рахунки арештовано ухвалою суду (справа №757/54601/23-к). Крім того, встановлено, що перерахування відбувались на підставі Договорів №145 від 23.02.2022 та №146 від 23.02.2022, які як стало відомо від ТОВ «ВП РОГАНСЬКИЙ МЯСОКОМБІНАТ», зокрема і від головного бухгалтера ОСОБА_12 , що ТОВ «ВП РОГАНСЬКИЙ М`ЯСОКОМБНАТ» не підписувалися та не укладалися такі договори, що свідчить про те, що при перерахуванні грошових коштів на ФОП ОСОБА_9 та ФОП ОСОБА_5 бухгалтером було формально вказано підставу таких перерахувань. Згідно отриманої інформації від ТОВ «ВП РОГАНСЬКИЙ МЯСОКОМБІНАТ», в період з 24.02.2022 по квітень 2022 року підприємство не працювало і необхідності в закупівлі сировини в підприємства не було. Також, варто відзначити те, що під час дослідження рахунку НОМЕР_12 ТОВ «ВП Роганський м"ясокомбінат» встановлено, що з 24-28 лютого 2022 та з 01-07 березня 2022 року, ТОВ «ВП Роганський м"ясокомбінат» активно отримувало грошові перерахунки від різних ФОП за реалізацію залишків сировини/готової продукції. Загальна сума надходжень на підприємство у вказаний період 11 277 397 грн, загальна сума грошових коштів, які перераховані підприємством у вказаний період на користь Фельдштейнів становить близько 9 100 159 грн. Вказане повністю підтверджується вище описаними схемами незаконного заволодіння безготівковими грошовими коштами ТОВ «ВП Роганський м"ясокомбінат». Тому, 28 листопада 2023 року рахунки ОСОБА_9 та ОСОБА_5 (зокрема й ФОП) було визнано речовим доказом, оскільки предметом вказаного злочину є грошові кошти, які можуть перебувати на вказаних рахунках, а також накладено арешт з метою збереження речових доказів. Крім того, адвокати родини Фельдштейнів вже зверталися до Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту майна, однак ухвалою слідчого судді ОСОБА_15 від 15.04.2024 (справа №757/15206/24-к) в задоволенні клопотання було відмовлено. Враховуючи викладене, слідчий просив відмовити в задоволенні клопотання адвоката.

З урахуванням викладеного, принципів диспозитивності кримінального провадження та розумності строків, положень ст. 174 КПК України, слідчий суддя вважає, що сторонам було надано достатньо часу та можливостей для реалізації свого права для участі в розгляді клопотання або ж повідомлення своєї процесуальної позиції по суті клопотання шляхом подання до суду письмової позиції, а тому обґрунтовані підстави для відкладення розгляду відсутні, неявка учасників провадження, що повідомлені належним чином, розгляду клопотання по суті не перешкоджає.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, письмові заперечення слідчого, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.

Як вбачається із матеріалів, що надані в обґрунтування клопотання про скасування арешту майна, Головним слідчим управлінням Національної поліції України, за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001245 від 27.07.2023 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України.

В рамках означеного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.11.2023 у справі №757/54601/23-к накладено арешт на грошові кошти, розміщені на рахунках вказаних фізичних та юридичних осіб у наступних банківських установах, а саме:

- АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «СХІДНО-УКРАЇНСЬКИЙ БАНК «ГРАНТ», код банку (МФО) 351607, код за : фізична особа-підприємець ОСОБА_4 рахунок № НОМЕР_1 ; фізична особа-підприємець ОСОБА_5 рахунок № НОМЕР_2 ;

- АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», код банку (МФО) 305299, код за : ОСОБА_4 рахунок № НОМЕР_3 ; № НОМЕР_4 ; фізична особа-підприємець ОСОБА_5 рахунок № НОМЕР_5 ;

- АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «УНІВЕРСАЛ БАНК» код банку (МФО) 322001, код за : ОСОБА_4 рахунок № НОМЕР_6 ; № НОМЕР_7 ; № НОМЕР_8 ; ОСОБА_5 рахунок № НОМЕР_9 ; № НОМЕР_10 ; № НОМЕР_11 .

У вказаній ухвалі слідчий суддя, дослідивши надані матеріали, враховуючи відповідно до вимог ст. 173 КПК України наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України, наявність даних про належність майна, на яке прокурор просить накласти арешт, дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на грошові кошти з метою забезпечення збереження речових доказів.

Водночас у клопотанні про скасування арешту майна жодним чином не спростовано тих висновків, до яких дійшов слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва при постановленні ухвали про накладення арешту від 29.11.2023.

Щодо доводів представника власників арештованого майна з приводу того, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні не повідомлено про підозру, то слід зазначити, що арешт майна, накладений у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті є формою забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною чи обвинуваченою у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до абз. 1 ч. 3 ст. 170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (арешт з метою забезпечення збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Абзацом 2 ч. 10 ст. 170 КПК України визначено, що не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий суддя звертає увагу, що досудове розслідування у вказаному провадженні триває, і з метою недопущення можливості приховування, зникнення, втрати, використання чи відчуження означеного майна існує необхідність у подальшому застосуванні вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Адвокат в судове засідання не з"явився, будь-яких інших переконливих підстав в обґрунтування скасування арешту не навів.

Таким чином, з урахуванням мети накладення арешту - забезпечення збереження речових доказів, вважаю, що представником власника майна не доведено, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, а тому підстави для задоволення клопотання - відсутні.

Керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 376, 392 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1