ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/914/25 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 629/4612/25 Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2025 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 02 липня 2025 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0000686 від 06.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 153 КК України,

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 02 липня 2025 року клопотання слідчого задоволено, застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без застосування застави, до 30.08.2025 року в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор». В задоволенні клопотання підозрюваного та захисника - відмовлено. Не погодившись з зазначеною ухвалою, захисник підозрюваного ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання чи домашнього арешту. В обгрунтування апеляційних вимог захисник посилається на те, що на даний час однозначно не можна стверджувати про вчинення ОСОБА_8 кримінального правопорушення, оскільки сторона захисту ще не скористалася всіма правами та не надала своїх доказів. Зазначає, що показання свідка ОСОБА_9 мають бути перевірені, висловила зауваження щодо проведеного слідчого експерименту з потерпілою. Слідчий експеримент з ОСОБА_8 не проведений. ОСОБА_8 1955 року народження, раніше судимий не був, позитивно характеризується за місцем проживання, має захворювання легень. Зазначає про наявність сумнівів у можливості підозрюваного за кілька секунд вчинити ті дії, у яких він підозрюється. До клопотання не додано жодного доказу, який би свідчив про обгрунтованість підозри та наявність підстав для застосування саме тримання під вартою. Жоден ризик, передбачений частиною 1 статті 177 КПК України не підтверджений. Підозрюваний вчасно прибув на виклик слідчого, зі свідками не спілкувався, проживає за однією адресою.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення захисника, яка підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційних вимог захисника, перевіривши матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. Як вбачається із матеріалів судового провадження, слідчим СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000686 від 06.06.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 153 КК України. 30.06.2025 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого частиною 4 статті 153 КК України.

Застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, оцінюючи сукупність обставин, а саме: наданих органом досудового розслідування доказів на підтвердження наявності обґрунтованої підозри, достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України та дані, що характеризують особу підозрюваного, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не забезпечать здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків. Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам статей 193-194, 196 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Щодо доводів захисника про необгрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри, суд апеляційної інстанції зазначає, що згідно усталеної практики ЄСПЛ «обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими вона обґрунтовується, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення у справі «Wloch v. Poland», п.109). Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Матеріали, надані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме: протоколи допитів потерпілої, свідків, протокол слідчого експерименту, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 153 КК України. Небезпідставними є висновки слідчого судді щодо встановлених ризиків, які передбачені пунктами 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, враховуючи, що підозрюваний проживає в одному будинку з потерпілою та свідками, а з допитів потерпілої та свідка ОСОБА_9 вбачається, що існують достатні підстави вважати про наявність ризику продовження підозрюваним вчинення аналогічних дій. Враховуючи наведене та зміст долучених стороною обвинувачення матеріалів до клопотання про застосування запобіжного заходу, суд апеляційної інстанції вважає, що висновки слідчого судді щодо існування ризиків, передбачених пунктами 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, є мотивованими, Наведені слідчим суддею обставини об`єктивно вказують на неможливість застосування до ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу, про що просить захисник в апеляційній скарзі. Суд апеляційної інстанції приймає до уваги, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного впливати на потерпілу, свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, апеляційний суд враховує наведені дані про особу підозрюваного, зміст повідомленої підозри, тяжкість інкримінованого злочину, потерпілою від якого є малолітня дитина, а також зміст її показань, наданих під час досудового розслідування.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками слідчого судді щодо виду застосованого до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки саме такий запобіжний захід на початковій стадії досудового розслідування в повній мірі відповідає меті його застосування, якою є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання спробам вчинити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Посилання захисника на дані, що характеризують особу підозрюваного, наявність у нього місця проживання, не є достатньою гарантією його належної процесуальної поведінки у випадку застосування більш м`якого запобіжного заходу та не спростовують правильності висновків слідчого судді щодо обгрунтованих підстав для застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчим суддею на підставі пункту 1 частини 4 статті 183 КПК України обгрунтовано не визначено заставу як альтернативний запобіжний захід, з чим погоджується колегія суддів.

У зв`язку із наведеним, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді, оскільки порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи захисника не є достатніми для скасування ухвали слідчого судді.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 02 липня 2025 року - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: