Справа № 643/7405/25
Провадження № 1-кс/643/2519/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2025 року слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові скаргу представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 на рішення слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження №0000933 від 21.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Салтівського районного суду міста Харкова 13.05.2025 надійшла скарга представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 на рішення слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження №0000933 від 21.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України.

В обґрунтування скарги заявник вказував, що 15.05.2024 слідчим Другого слідчого відділу (з дислокацією в м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві ОСОБА_4 винесено постанову про закриття кримінального провадження №0000933 на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України. При винесені оскаржуваної постанови слідчим було взято до уваги Свідоцтво про хворобу від 26.01.2024 №107, видане госпітальною військово-лікарською комісією терапевтичного профілю НВМКЦ «ГВКГ», відповідно до якого солдата ОСОБА_5 визнано непридатним до військової служби. На підставі вказаного Свідоцтва про хворобу слідчим було зроблено висновок, що призов на військову службу особи, непридатної до неї за станом здоров`я, є підставою для визнання такої особи незаконно призваною і незалежно від мотивів ухилення від військової служби свідчить про відсутність в її діях будь-якого військового злочину. Відтак наявні підстави для закриття кримінального провадження №0000933 на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України. Вважає, що зазначена постанова винесена незаконно, оскільки відповідно до положень частини 1, 2 ст.401 КК України військовими кримінальними правопорушеннями визнаються передбачені цим розділом кримінальні правопорушення проти встановленого законодавством порядку несення або проходження військової служби, вчинені військовослужбовцями, а також військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів. Відповідно до положень ч.9 ст.1 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» військовослужбовці - особи, які проходять військову службу. Як вбачається з цитованих норм законодавства, в період з 21.04.2022 (дата зарахування до списків військової частини НОМЕР_1 ) до 21.02.2024 (дата відкриття кримінального провадження) ОСОБА_5 перебував на військовій службі, тобто був військовослужбовцем, а відтак був суб`єктом військового кримінального правопорушення як весь зазначений період часу взагалі, так і в момент самовільного залишення частини 02.11.2023 зокрема. Свідоцтво про хворобу від 26.01.2024 №107, яким було визначено непридатність до військової служби солдата ОСОБА_5 , видано 26.01.2024 тобто через два з половиною місяці після самовільного залишення частини ОСОБА_5 . В той же час не існує жодного документа, який би підтверджував непридатність ОСОБА_5 до військової служби на момент самовільного залишення частини або в будь-який інший момент до цього. Таким чином, посилання слідчого на призов на військову службу особи, яка непридатна до служби за станом здоров`я, як підставу для закриття кримінального провадження №0000933 не підтверджується жодними доказами. Окремо варто зауважити, що визнання військовослужбовця непридатним до військової служби не тягне за собою виключення його зі списків військової частини автоматично, а передбачає проведення процедури звільнення з військової служби в порядку, визначеному відповідним нормативним актом. Отже визнання непридатним до військової служби саме по собі не позбавляє особу статусу військовослужбовця, а відтак і здатності бути суб`єктом відповідного військового кримінального правопорушення. З врахуванням наведеного, оскаржувана постанова винесена слідчим з порушенням чинного законодавства та підлягає скасуванню.

Скаржник у судове засідання не з`явився, разом із скаргою подав заяву, в якій просив проводити розгляд скарги без участі представника військової частини НОМЕР_1 .

Слідчий у судове засідання не з`явився, до його початку надав матеріали кримінального провадження № 0000933 від 21.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України для огляду їх судом у судовому засіданні.

Відповідно до ч.2 ст.306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги, тому судовий розгляд скарги проводиться за їх відсутності.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, а також матеріали кримінального провадження №0000933 від 21.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, приходить до наступного.

Згідно ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч.1 ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого, дізнавача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч.2 ст.8 та ч.5 ст.9 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні та кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Частиною першою статті 303 КПК України визначено, що рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження. Так, відповідно до п.3 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

З наданих для огляду слідчому судді матеріалів кримінального провадження вбачається, що Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, проводилось досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000933 від 21.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України.

Матеріали кримінального провадження містять копію матеріалів про проведення службової перевірки щодо самовільного залишення частини солдатом ОСОБА_5 , за результатами якої на останнього за самовільне залишення військової частини (місця служби), неналежне виконання службових обов`язків та наказів командирів, що призвело до порушення військової дисципліни накладено дисциплінарне стягнення «Сувора догана».

З письмових пояснень ОСОБА_5 , які містяться в матеріалах кримінального провадження, останній вказував, що про захворювання та неможливість вчасного повернення до військової частини він повідомляв безпосереднього командира 02.11.2023 у телефонній розмові. У подальшому його стан здоров`я погіршувався, у зв`язку з чим, для продовження лікування його було доставлено до КНП «Новгород-Сіверська ЦМЛ». Після чого, його для продовження лікування у важкому стані було доставлено до м. Чернігова до в/ч НОМЕР_2 , звідки через відсутність покращення, для подальшого обстеження та лікування з 16.12.2023 його переведено до клініки інфекційних хвороб НВМКЦ «ГВКГ». Про направлення ОСОБА_5 до клініки інфекційних хвороб НВМКЦ «ГВКГ» військовою частиною НОМЕР_2 повідомлялося на адресу в/ч НОМЕР_1 . З урахуванням тяжкого стану про перебіг хвороби та фактичне місцезнаходження ОСОБА_5 , родичами останнього повідомлявся безпосередній командир засобами телефонного зв`язку, крім того фото медичної документації також передавалися за допомогою програм-месенджерів. Також копії медичної документації направлялися на адресу військової частини для приєднання до особової справи.

Також, матеріали кримінального провадження містять медичну документацію щодо проходження лікування ОСОБА_5 , а також свідоцтво про хворобу №107 від 26.01.2024 госпітальної військо-лікарською комісією терапевтичного профілю НВМКЦ «ГВКГ», згідно якого ОСОБА_5 непридатний до військової служби з виключенням з військового обліку.

15.05.2024 слідчим винесено постанову про закриття кримінального провадження на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України, у зв`язку з відсутністю в діях солдата ОСОБА_5 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України.

Згідно ст.ст.2, 284 КПК України, закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Неупередженість означає пізнання органами, що ведуть процес, обставин кримінального провадження у точній відповідності з дійсністю, неупередженість їх у збиранні, перевірці та оцінці доказів, безсторонність щодо всіх учасників процесу та інших осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, оскільки на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого покладається обов`язок надати доказам належну правову оцінку за правилами ч.1 ст.94 КПК, та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У відповідності до положень ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст.26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Частиною 4 ст.38 КПК України передбачено, що орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування, проте під час даного досудового розслідування слідчим не повно з`ясовані всі обставини справи, що дає суду підстави вважати досудове розслідування неефективним і неповним, а Постанову передчасною та необґрунтованою, отже такою, що підлягає скасуванню.

Серед іншого, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим в ході досудового розслідування не перевірено факти, викладені ОСОБА_5 у своїх письмових поясненнях з приводу повідомлення 02.11.2023 командування про неможливість своєчасно з`явитися до військової частини через хворобу, направлення за допомогою програм-месенджерів безпосередньому командиру медичних довідок, а також наявність повідомлення військовою частиною НОМЕР_2 на адресу військової частини НОМЕР_1 про перебування ОСОБА_5 на лікуванні у клініці інфекційних хвороб НВМКЦ «ГВКГ» тощо.

Одночасно, слідчий суддя приходить до висновку, що для повноти досудового розслідування та встановлення факту самовільного залишення частини солдатом ОСОБА_5 слід допитати командира останнього, або представника військової частини НОМЕР_1 , якому відомі вищевказані обставини та факти.

Окремо варто зауважити, що визнання військовослужбовця непридатним до військової служби не тягне за собою виключення його зі списків військової частини автоматично, а передбачає проведення процедури звільнення з військової служби в порядку, визначеному відповідними нормативними актами.

Відповідно до вимог ст.110 КПК України, постанова слідчого, дізнавача, прокурора про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема, в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав, та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

В постанові старшого слідчого про закриття кримінального провадження не необґрунтовано та не зазначено, на підставі яких проведених слідчих та процесуальних дій у справі, він прийшов до висновку про необхідність закриття кримінального провадження на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України. Зокрема, практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Олександр Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

За таких умов досудове розслідування не можна вважати повним та ефективним, а оскаржувану постанову законною і обґрунтованою, отже постанова слідчого має бути скасована.

Відповідно до ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарги на рішення дію чи бездіяльність дізнавача, слідчого та прокурора постановляється ухвала, крім іншого, про скасування рішення слідчого.

Керуючись ст.ст. 303-304, 309, 376, 395 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 на рішення слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження №0000933 від 21.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України - задовольнити.

Постановуслідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження №0000933 від 21.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України - скасувати.

Матеріали кримінального провадження №0000933 від 21.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, повернути доДругого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві - для продовження досудового розслідування.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1