ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6593/23
провадження № 1-кп/753/834/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" травня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря ОСОБА_4

проводячи судовий розгляд у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000280 по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця, смт. Возжаєвка, Білогородського р-ну, Амурської обл., російської федерації, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 111, ч.1 ст. 263-1, ч. 1 ст. 263 КК України,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

перекладача ОСОБА_8

обвинуваченого ОСОБА_5

У С Т А Н О В И В :

У проваджені Дарницького районого суду м. Києва перебуває вищевказане кримінальне провадження.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, пославшись при цьому на наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, зокрема переховування від суду, незаконного впливу на свідків, продовження злочинної діяльності, подавши окреме клопотання із детальним обгрунтуванням своєї позиції.

Захисник ОСОБА_7 зазначила, що на сьогоднішній день існують всі підстави для зміни її підзахисному запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт із покладення на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Ризики, на які посилається прокурор, не тільки зменшилися, а нівелювалися, свідки у вказаному кримінальному провадженні допитані, а тому ризик впливу на свідків є необгрнтованим. Крім того, що ОСОБА_5 не має наміру переховуватися від суду, більш того, виїхати самостійно за кордон останній без спеціальної документації не зможе. Також, її підзахисний має міцні соціальні зв`язки, цивільну дружину, постійне місце проживання у м. Києві власне нерухоме майно та дітей на утриманні.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

Розлядаючи заявлене у судовому засіданні клопотання суд виходить із наступного.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою для продовження строку запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, суд не вирішуючи наперед питання доведеності вини обвинуваченого, враховує обгрунтованість підозри у вчиненні інкримінованих йому злочинів, які за формою вини є умисними, у відповідності до ст. 12 КК України є тяжкими та особливо тяжким, за які, при доведенні провини, обвинуваченому загрожує покарання за ч. 1 ст. 111 КК України до 15 років позбавлення волі з конфіскацією майна чи без такої, за ч. 1 ст. 263-1 КК України до 7 років позбавлення волі, за ч. 1 ст. 263 КК України до 7 років позбавлення волі.

Також, суд враховує інформацію про особу обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, характеристики, сімейний стан, відсутність попередніх судимостей.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Перевіряючи, в межах розгляду клопотання прокурора питання про наявність підстав для тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, суд не розв`язуючи наперед питання доведеності вини, виходить із того, що у зв`язку із ступінню небезпеки та суспільним резонансом, характером вчинення, наслідками, мірою покарання, злочини у яких обвинувачується ОСОБА_5 є злочинами особливої категорії, та бере до уваги рішення Європейського суду з прав людини у справі "Летельє проти Франції" від 26.06.1991 року та "Мюрей проти Сполученого Королівства" від 28.10.1994 року, згідно з якими підставою для запобіжного заходу у вигляді взяття під варту при вчиненні особливої категорії злочинів може бути більш низький поріг обґрунтованості підозри.

Враховуючи ступінь тяжкості інкримінованих обвинуваченому злочинів, суд окрім національного законодавства керується рішенням по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року у якому Європейський суд з прав людини зазначив, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилятись від слідства.

Також при при розв`язанні клопотання прокурора, судом враховується практика Європейського суду з прав людини, яка сформульована зокрема у рішенні "Лабіта проти Італії" від 06.04.2000 року та свідчить про те, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Наведені та проаналізовані вище обставини у їх сукупності дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження, взмозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме ризиків переховування від суду, некзаконного впливу на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень.

Реальним на даний момент є ризик переховування від суду, оскільки розуміючи яке покарання йому загрожує у разі доведення вини, ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, що унеможливить встановлення істинни у кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

Також із врахуванням категорії злочинів у яких обвинувачується ОСОБА_5 та воєнний стан, реальним є ризик продовження злочинної діяльності.

Разом із тим, судом не здобуто інформації про міцні соціальні зв`язки обвинуваченого, які би переважили вищезазначені ризики та могли гарантувати бездоганну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Також у суду немає інформації, яка би категорично виключала можливість перебування обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою.

Разом з тим, враховуючи те, що життя та здоров`я особи у відповідності до Конституції України є найвищими соціальними цінностями, беручи до уваги стан здоров`я обвинуваченого ОСОБА_5 , практику Європейського суд с прав людини, зокрема рішення «Кудла проти Польщі», «Гуртадо проти Швейцарії», «Гумматов проти Азербайджану», «Худобін проти Росії», «Сарбан проти Молдови», «Харченко проти України», суд наполегливо вимагає забезпечити належну охорону здоров`я обвинуваченого шляхом надання йому адекватної медичної допомоги, і коли цього вимагає медичний стан, забезпечити регулярний і систематичний нагляд поряд із комплексною стратегією лікування, мета якої полягатиме не лише в реагуванні на симптоматичному рівні, а й у подавленні наявних в ув`язненого хвороб або недопущенні їх загострення, в тому числі обстеження та лікування поза межами СІЗО та допущення лікарів інших лікувальних закладів до обвинуваченого в межах СІЗО.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 176-206 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 13.07.2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Головуючий суддя:

Судді: