Справа № 487/4782/25
Провадження № 1-кс/487/3328/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.07.2025 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Миколаєва клопотання заступника начальника відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0002988 від 19.08.2022 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Олександрівка Локтевського району Алтайського краю Російської федерації, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, депутата Генічеської міської ради Генічеського району Херсонської області VIII скликання

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 436-1, ч.1 ст. 436-2 КК України

ВСТАНОВИВ:

14.07.2025 заступник начальника відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Генічеської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_7 , в межах здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002988 від 19.08.2022 звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_6 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, переховується від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, перебуває на тимчасово окупованій території України та оголошений у міжнародний розшук, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив про його задоволення.

Захисник у судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання, просилаючись на недоведеність ризиків, які зазначені прокурором.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя доходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Із матеріалів клопотання вбачається, що що слідчим управлінням ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні 0002988 від 19.08.2022 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 436-1, ч.1 ст. 436-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянин України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не пізніше 23.08.2023 у денний час доби (більш точної дати та часу в ході досудового розслідування не встановлено), будучи представником влади, і як наслідок обізнаним в дії на території України Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», перебуваючи на тимчасово окупованій території с. Стрілкове Генічеського району Херсонської області, умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з метою дискредитації державної влади, діючи в інтересах держави-агресора - російської федерації, публічно використав символіку комуністичного тоталітарного режиму.

Так, ОСОБА_6 , не пізніше 23.08.2023 у денний час доби (більш точного часу органом досудового розслідування не встановлено), перебуваючи за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , маючи на меті доведення до широкого кола осіб комуністичної ідеології та публічної демонстрації символіки комуністичного тоталітарного режиму, розуміючи, що публікації у соціально-орієнтованих ресурсах сприяють формуванню суспільної думки на користь певної позиції, одягнув футболку червоного кольору з зображенням символіки, а саме поєднаних молота, серпа та розгорнутою книги, а також написами «КПРФ», «РОССИЯ», «ТРУД», «НАРОДОВЛАСТИЕ», «СОЦИАЛИЗМ», яка відповідно до висновку експерта Одеського НДІСЕ № 24-6400 від 10.12.2024 містить зображення символіки комуністичного тоталітарного режиму, публічне використання якої згідно Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» від 09 квітня 2015 року заборонено на всій території України.

З метою публічного демонстрування одягнутої футболки з символікою комуністичного тоталітарного режиму необмеженому колу осіб ОСОБА_6 записав відеозвернення з привітанням з нагоди дня прапора російської федерації, в якому підтримав збройну агресію російської федерації та тимчасову окупацію частини території України, яке 23.08.2023 було опубліковане у підпорядкованому державі-агресору рф телеграм-каналі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3 що має широке коло поширення серед населення, та ІНФОРМАЦІЯ_4 в телеграм-каналі « ІНФОРМАЦІЯ_5 » за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_6 таким чином публічно використав символіку комуністичного тоталітарного режиму на території України.

Крім того, ОСОБА_6 , будучи депутатом Генічеської міської ради Генічеського району Херсонської області від політичної партії «Опозиційна платформа за життя», не пізніше 23.08.2023 у денний час доби (більш точного часу органом досудового розслідування не встановлено), перебуваючи за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , будучи обізнаним щодо розпочатої 20.02.2014 відкритої збройної агресії російської федерації проти України, яка 24.02.2022 переросла в повномасштабні бойові дії по всій території України, достовірно розуміючи, що Україна є унітарною державою, суверенітет якої поширюється на всю її територію, яка в межах існуючого кордону є цілісною і недоторканною, маючи достатній рівень освіти, спеціальних знань і життєвого досвіду для розуміння фактів ведення російською федерацією агресивної війни проти України, тобто застосування збройної сили проти суверенітету, територіальної недоторканності або політичної незалежності України, захоплення та подальшого утримання рф території Херсонської області, зокрема, Генічеського району, переслідуючи прямий злочинний умисел, направлений на виправдовування, заперечення тимчасової окупації частини території України, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, протиправно, з метою завдання шкоди національним інтересам України, записав відеозвернення з привітанням з нагоди дня державного прапора російської федерації, яке 23.08.2023 було опубліковане у підпорядкованому державі-агресору рф телеграм-каналі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3 який має широке коло поширення серед населення, та ІНФОРМАЦІЯ_4 в телеграм-каналі « ІНФОРМАЦІЯ_5 » за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_6 в якому виправдовував, заперечував тимчасову окупацію частини території України, висловивши свій свідомий вибір в підтримку дій держави-агресора рф та в якому зазначив, пряма мова: «Я ОСОБА_8 первый секретарь Генического районного комитета коммунистической партии российской федерации Херсонской области поздравляю всех с праздником днём флага. Сегодня я, как истинно русский человек, поднял на флагштоке своего дома в селе Стрелковом, флаг российской федерации. Я приехал на Украину в 1974 году и на протяжении всего этого времени сохранил в себе русский дух. Работая 10 лет председателям стрелковсого сельского совета, я испытал на себе всё то, о чём говорит украинская пропаганда, как о неправде. Меня заставляли писать на украинском, думать на украинском, говорить на украинском. Против меня возбуждали уголовные дела, мне исписывали забор. В мой двор бросали самодельные взрывные устройства. В интернете всячески меня полоскали как человека, который пропагандировал дружбу между украинским и русским народом. И сегодня я с гордостью поздравляю вас всех ещё раз с праздником, с гордостью говорю, что в канун выборов я заявляю о том, что я иду в депутаты. Для того чтобы, прежде всего бороться с фашизмом, бороться с блюдолизами, которые при украинской власти и при русской власти не изменились, но я выстоял, русские выстояли, и победа будет за нами».

04.07.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 436-1, ч.1 ст. 436-2 КК України

Зазначене повідомлення про підозру в той же день було опубліковане в газеті «Урядовий кур`єр», яка являється засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження (№ 134 від 04.07.2025), разом із повістками про виклик до слідчого на 08.07.2025, 09.07.2025, 10.07.2025 до СУ ГУНП в Херсонської області, за фактичним місцем розташування органу досудового розслідування (в межах територіальної юрисдикції), а саме за адресою: вул. Біла, 44, м. Миколаїв (наказ № 365 від 15.05.2023 «Про визначення місця дислокації слідчого управління ГУНП в Херсонській області), для вручення письмового повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, допиту як підозрюваного, а також проведення інших слідчих та процесуальних дій.

Крім того, повідомлення про підозру та вказані повістки розміщені на веб-сайті Офісу Генерального прокурора у рубриці «Повістки про виклик та відомості про здійснення спеціального досудового розслідування» та направлені на електронну пошту Генічеської ВЦА.

Разом з тим у вказані дати та час підозрюваний ОСОБА_6 до слідчого не прибув, будь-які документи, які підтверджують поважність причин не прибуття не надав.

З матеріалів клопотання вбачається, що в ході досудового розслідування отримано інформацію, що ОСОБА_6 постійно проживає на території с. Стрілкове Генічеського району Херсонської області, яка з 24.02.2022 є тимчасово окупованою російськими військами територією з метою ухилення від кримінальної відповідальності, що також підтверджується інформацією отриманої від оперативного підрозділу УКР ГУНП у Херсонській області, якому доручено розшук підозрюваного. Підозрюваний ОСОБА_6 державний кордон з 24.02.2022 не перетинав, на обліку як внутрішньо переміщена особа не перебуває. Крім того, на даний час ОСОБА_6 є обраним депутатом до незаконного органу влади таке званої «Херсонської обласної думи» від політичної партії «Комуністична партія», де продовжує виконувати функції депутата від окупаційної влади.

Постановами заступника начальника відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 від 11.07.2025 підозрюваного ОСОБА_6 оголошена у розшук та міжнародний розшук.

Зазначене свідчить про те, що підозрюваний переховується від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду публікації, розміщеної ІНФОРМАЦІЯ_4 в телеграм-каналі « ІНФОРМАЦІЯ_5 » за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_6 яка представляє собою відеозапис-звернення ОСОБА_6 , одягнутого у футболку червоного кольору з зображенням серпа та молота, в якому він вітає мешканців з днем прапора російської федерації; висновком експерта Одеського НДЕКЦ МВС України № СЕ-19/116-23/15721-ФП від 28.09.2023 судової портретної експертизи, відповідно до якого у файлі з відеозаписом привітання з нагоди дня прапора російської федерації зображений ОСОБА_6 ; висновком експерта Одеського НДІСЕ МЮ України № 24-6400 від 10.12.2024 судової мистецтвознавчої експертизи, яким підтверджено наявність символіки комуністичного тоталітарного режиму у відеозаписі за участі ОСОБА_6 (футболка червоного кольору з зображенням серпа та молота); показами свідка ОСОБА_9 , анкетні дані якої змінені в порядку Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», яка пояснила, що працює в органах місцевого самоврядування Генічеської територіальної громади. З ОСОБА_6 знайома тривалий час. На початку повномасштабного вторгнення ОСОБА_6 підтримав дії держав-агресора російської федерації, пропонував їй працювати в окупаційній адміністрації. Офіційно ОСОБА_6 не працював в окупаційних органах влади, а виконував консультаційні функції по управлінню громадою, головою якої був призначений ОСОБА_10 мережі інтернет бачила публікацію за участі ОСОБА_6 , в якій він одягнутий у футболку з зображенням серпа та молота та вітає з днем прапора російської федерації. Крім того, ОСОБА_6 є членом комуністичної партії, осередок якої знаходиться в м. Генічеськ Херсонської області; протоколом огляду публікації, розміщеної 23.08.2023 в телеграм-каналі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3 яка представляє собою відеозапис за участі ОСОБА_6 , ідентичний запису, розміщеному в телеграм-каналі « ІНФОРМАЦІЯ_5 », який є об`єктом дослідження судової портретної, судової мистецтвознавчої експертиз; висновком експерта Вінницького НДЕКЦ МВС України № СЕ-19/102-25/9511-ЛД від 30.05.2025, яким встановлено, що у висловлюваннях ОСОБА_11 наявні мовні ознаки виправдовування, визнання правомірною збройної агресії Російської Федерації проти України, розпочатої у 2014 році, виправдовування, визнання правомірною тимчасової окупації частини території України.

Так у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причино виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Європейський суд з прав людини у рішенні «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» 12244/86; 12245/86; 12383/86, 30 серпня 1990 р. зазначив «…наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин …».

Фактичні дані, які містяться у наданих стороною обвинувачення доказах, на думку слідчого судді, здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_6 міг вчинити інкриміновані йому кримінальні правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Так прокурором у судовому засіданні доведено існування ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України з огляду на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 436-1 КК Україниі, на теперішній час переховується від органу досудового розслідування, у зв`язку з чим, у органу досудового розслідування є підстави вважати, що останній з метою уникнення відповідальності за вчинені злочини буде і надалі переховуватись від органів досудового розслідування; підозрюваний тривалий час проживає в с. Стрілкове Генічеського району Херсонської області, має стійкі соціальні зв`язки, є депутатом Генічеської міської ради, а тому може вплинути на свідків, які підлягають допиту у суді під час розгляду справи судом по суті.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_6 переховується від органу досудового розслідування та суду, перебуває на тимчасово окупованій території України, оголошений у розшук та у міжнародний розшук, має зареєстроване місце проживання, раніше не судимий.

Пунктом 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.2007 Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Таким чином з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя доходить до висновку про задоволення клопотання, оскільки прокурор у судовому засіданні в повному обсязі довів обставини, які виправдовують обмеження права підозрюваного на свободу.

Крім того слідчий суддя наголошує, що обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не тотожне із застосуванням такого, оскільки після затримання підозрюваного питання можливості застосування до нього обраного запобіжного заходу або його зміну на більш м`який запобіжний захід буде розглядатися слідчим суддею, судом у встановленому законом порядку.

Згідно із ч. 4 ст. 183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 КПК України, строк дії такої ухвали не зазначається.

Керуючись ст. 176-178, 182-184, 186, 193, 194, 197, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання заступника начальника відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 задовольнити.

Обрати стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 436-1, ч.1 ст. 436-2 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки до місця кримінального провадження, доставити до слідчого судді, суду для розгляду за її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя Заводського

районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1