Справа № 296/6712/25
УХВАЛА

Іменем України

25 червня 2025 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні в режимі відеоконференції скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Житомирської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ СКАРГИ

1. 19.06.2025 ОСОБА_3 (заявник) надіслав через електронний кабінет до Корольовського районного суду міста Житомира скаргу, в якій просив зобов`язати уповноважену особу Житомирської обласної прокуратури внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.358, ч.2 ст.28 та ч.1 ст. 384 і ч.4 ст. 358 КК України (за поданою заявою від 16.06.2025 підписаною о 17:44:49год. 16.06.2025 за допомогою ЕЦП файлу з назвою «Житомир.обл.прок._358_384_повторне_16.06.25.pdf.xml»).

2. Скарга обґрунтовувалась тим, що 16.06.2025 заявник з використанням адреси електронної поштової скриньки надіслав до Житомирської обласної прокуратури заяву про вчинення, на думку заявника, кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.358, ч.2 ст.28 та ч.1 ст. 384 і ч.4 ст. 358 КК України. Посилаючись на те, що після отримання вказаної заяви Житомирською обласною прокуратурою не внесено відомості за заявою заявника до Єдиного реєстру досудових розслідувань, останній звернувся до суду зі скаргою у порядку статті 303 КПК.

ІІ. ПРОЦЕДУРА

3. 23.06.2025 ухвалою слідчого судді відкрито провадження у справі №296/6712/25, задоволено клопотання заявника про участь у розгляді його скарги у режимі відеоконференції, призначено скаргу заявника до розгляду у судовому засіданні, про що повідомлено сторін.

4. Заявник у судовому засіданні підтримав вимоги скарги та просив її задовольнити.

5. Прокурор у судовому засіданні проти задоволення скарги заперечував, посилаючись на направлення заяви заявника за територіальною юрисдикцією до Київської міської прокуратури, на підтвердження чого надав копію листа № 09/1-2109вих-25 від 18.06.2025.

ІІІ. НОРМИ КРИМІНАЛЬНОГО ПРОЦЕСУАЛЬНОГО ПРАВА

6. Згідно із частиною 1 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення [...], зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань [...].

7. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення [...].

8. Згідно із частиною 2 статті 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути, зокрема, про: зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

ІV. МОТИВИ СЛІДЧОГО СУДДІ

9. У поданій скарзі заявник оскаржує бездіяльність Житомирської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою від 16.06.2025 про кримінальні правопорушення, передбачені ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст.28 та ч. 1 ст. 384 і ч. 4 ст. 358 КК України.

10. Слід зауважити, що норма статті 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч. 1 статті 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

11. Отже, звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані, які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому навіть якщо заявник назве певне діяння злочином, то це не означатиме, що подія злочину насправді мала місце, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

12. Слідчий суддя зауважує, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо).

13. Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

14. Верховний Суд у постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 зазначив, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, вноситься до ЄРДР.

15. Зі змісту заяви ОСОБА_3 про кримінальні правопорушення від 16.06.2025 слідує, що заявник не погоджується із процедурою проходження ним медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції у відділенні КНП "КМНКЛ "Соціотерапія", складеним за результатом медичного огляду висновком від 14.05.2024, що на думку заявника становить кримінальні правопорушення, передбачені ст. 384 і ст. 358 КК України.

16. Натомість, слідчий суддя вважає, що наведені заявником у заяві від 16.06.2025 обставини незгоди із процедурою проведення медичного огляду у відділенні медичних оглядів на стан алкогольного та наркотичного сп`яніння КНП "КМНКЛ "Соціотерапія", складеним за результатом медичного огляду висновком лікаря від 14.05.2024, процедурою притягнення до адміністративної відповідальності у справі про адміністративне правопорушення, передбачене за ч. 1 ст. 172-20 КУпАП та інші обставини, наведені заявником у заяві від 16.06.2025, не свідчить про вчинення будь-якого суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України, а тому не може бути підставою для початку досудового розслідування, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні скарги заявника слід відмовити.

17. Крім того, заявник вже звертався з аналогічною заявою від 01.06.2025 до Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони про вчинення, на його думку, кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 28 та ч. 1 ст. 384 КК України за аналогічних обставин, що у заяві від 16.06.2025, та надалі оскаржував в порядку ст. 303 КПК бездіяльність щодо невнесення відомостей за такою заявою до ЄРДР, однак у задоволенні такої скарги ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 05.06.2025 було відмовлено.

18. Предметом звернення заявника із заявою до Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони від 01.06.2025 також була незгода із процедурою проходження ним медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції у відділенні медичних оглядів на стан алкогольного та наркотичного сп`яніння КНП "КМНКЛ "Соціотерапія".

19. Неодноразове звернення заявника із аналогічними заявами до різних правоохоронних органів, а в подальшому ініціювання скарг до слідчих суддів, незважаючи на наявність попередніх відмов у їх задоволенні, в сукупності можуть свідчити про системний характер таких дій заявника. Розглядаючи цю ситуацію комплексно, слідчий суддя вбачає у такій поведінці заявника наявність ознак зловживання процесуальними правами.

20. Верховний Суд у складі Касаційного кримінального суду у ухвалі від 30.05.2018 у справі № 676/7346/15-к зазначив правовий висновок, що хоча у КПК України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права.

Керуючись статтями 303, 306, 307, 309 Кримінального процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В :

1. У задоволенні скарги ОСОБА_3 , відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_5