Справа № 643/6319/25
Провадження № 1-кс/643/2132/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2025 Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Салтівського районного суду міста Харкова скаргу адвоката ОСОБА_4 на повідомлення про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000426 від 19.04.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч.ч. 4, 5 ст. 191, ч.4 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України,-

в с т а н о в и в:

Захисник підозрюваної ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду зі скаргою на повідомлення про підозру в обґрунтування якої зазначив, що у кримінальному провадженні №0000426 від 19.04.2023 ОСОБА_5 28.01.2025 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України.

Вказане повідомлення про підозру сторона захисту вважає незаконним, необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню посилаючись на те, що в повідомленні про підозру не конкретизовано обставини події, не вказано всі ознаки кримінального правопорушення, способу та обставин його вчинення з урахуванням встановлених обставин. Так, сторона захисту зазначає, що під час досудового розслідування не встановлено ознак, що вказують на зовнішню стійкість об`єднання утвореного організатором та попередню змову учасників об`єднання щодо організації вчинення злочинів, у зв`язку з чим не можливо вказувати про наявність злочинної організації і, як наслідок, участь ОСОБА_5 у злочинній організації. Таким чином, у діях ОСОБА_5 відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 255 КК України. Також, сторона захисту вважає, що у діях ОСОБА_5 відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України, оскільки у кримінальному провадженні висновки експерта, відповідно до яких встановлено різницю між вартістю зазначеною в актах і вартістю фактично виконаних робіт, що свідчить про надлишкове перерахування бюджетних коштів, тобто завдання матеріальних збитків, не відповідають вимогам чинного законодавства, внаслідок чого є недопустимими. Таким чином, під час досудового слідства стороною обвинувачення не встановлено належність і допустимість доказів наявності дійсної матеріальної шкоди, внаслідок вчинення інкримінованих ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, що є обов`язковою умовою складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України. Також, стороною обвинувачення не встановлено, що ОСОБА_5 діючи відповідно до єдиного плану вчинення кримінального правопорушення, виконуючи функції пособника, за вказівкою іншої особи, вносила до відповідних документів завідомо неправдиві відомості про вартість виконаних робіт, що призвело до надлишкового перерахування бюджетних коштів, оскільки недоведено, що ОСОБА_5 дійсно мала умисел щодо внесення до документів завідомо неправдивих відомостей. Таким чином, на думку сторони захисту, на момент повідомлення про підозру у сторони обвинувачення були відсутні достатні докази, що вказують на пособництво ОСОБА_5 у заволодінні чужим майном, вчиненому злочинною організацією, в умовах воєнного стану, у великих та особливо великих розмірах.

У судовому засіданні захисник скаргу підтримав та просив задовольнити її, з викладених у ній підстав.

Прокурор просив відмовити у задоволенні скарги, вказуючи, що ОСОБА_5 напряму спілкувалася з учасниками злочинної організації, про що свідчить огляд телефона ОСОБА_6 , в якому містяться скріншоти переписки ОСОБА_5 з працівниками організацій, які були залучені до злочинної організації.

Заслухавши позиції учасників, дослідивши матеріали скарги та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Підстави для повідомлення особі про підозру, процедура та строки вручення повідомлення про підозру та вимоги щодо оформлення повідомлення про підозру врегульовані Главою 22 КПК України.

Так, відповідно до п.3 ч.1 ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, зокрема, у випадку, наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Водночас КПК України не містить положень, якими б були визначені підстави для скасування повідомлення про підозру.

Проте, з огляду на норми Глави 22 КПК України при розгляді скарги на повідомлення про підозру перевірці підлягають, зокрема, існування визначених підстав для повідомлення особі про підозру.

Так, захисник підозрюваної просить скасувати повідомлення про підозру, посилаючись на її необґрунтованість.

Судовим розглядом встановлено, що у кримінальному провадженні №0000426 від 19.04.2023 ОСОБА_5 28.01.2025 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України.

Поняття «обґрунтована підозра», з огляду на викладені в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» висновки означає, що існують факти й інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування "обґрунтована підозра" не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження.

На переконання слідчого судді, фактів й інформації, які переконливо свідчать про причетність до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення у матеріалах кримінального провадження міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України.

При цьому слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості, зокрема висновків експертів для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину.

Викладене узгоджується з позицією, яка викладена Європейським судом з прав людини у п. 184 рішення Великої Палати у справі «Мерабішвілі проти Грузії» (Merabishvili v. Georgia) від 28.11.2017, заява № 72508/13, «обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку».

На теперішній час досудове розслідування триває, підстав казати про невідповідність змісту підозри вимогам ст. 277 КПК України не має, при тому, що її може бути змінено під час подальшого розслідування; обставини кримінального правопорушення мають встановлюватись та конкретизуватись в подальшому, а наявні докази оцінюватись у сукупності з іншими доказами, зібраними під час досудового розслідування як стороною обвинувачення, так і стороною захисту.

За таких обставин підстав для скасування підозри слідчий суддя не знаходить, отже у задоволені скарги має бути відмовлено.

Керуючись ст.ст. 276-279, 303, 306, 307, 309, 376, 395 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 на повідомлення про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000426 від 19.04.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч.ч. 4, 5 ст. 191, ч.4 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1