печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000044 від 13.03.2025, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, українця, раніше не судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_5 , підозрюваний ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000044 від 13.03.2025, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

У клопотанні прокурор зазначає, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Задля дієвості цього провадження виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, як заходу забезпечення кримінального провадження, посилаючись на його мету і підстави прокурор просить застосувати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування із покладенням обов`язків, передбачених п.п. 1-4, 8, 9 ч. 5 ст. 194 КПК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала, просила задовольнити.

Захисник ОСОБА_5 заперечувала проти застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки ризики зазначені прокурором у клопотанні є узагальнюючими та не мають достатнього підґрунтя, а стороною обвинувачення не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Просила застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з урахуванням позитивних даних про особу підозрюваного, а також того, що раніше застосованих запобіжний захід останній не порушував, належним чином виконував покладені на нього обов`язки.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку захисника.

Вислухавши позиції учасників судового провадження, вивчивши клопотання та дослідивши в нарадчій кімнаті документи, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя встановив наступні обставини.

Печерським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за процесуального прокурорів Печерської окружної прокуратури м. Києваздійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000044, у якому 16.05.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

17.05.2025 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною, строком до 14.07.2025 в період з 22:00 год. до 06:00 год. залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Як вбачається з матеріалів клопотання міра запобіжного заходу у вигляді тримання під домашнім арештом була застосована до підозрюваного ОСОБА_4 з урахуванням тяжкості інкримінованого йому злочину, з врахуванням даних про його особу при наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Постановою керівника Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 від 15.07.2025 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 16.08.2025.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Європейський Суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Обґрунтованість цієї підозри раніше була предметом судового розгляду і знайшла об`єктивне підтвердження при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. З матеріалів провадження не вбачається, що з того часу виникли будь-які нові обставини, які б спростували обґрунтованість цієї підозри або причетність ОСОБА_4 до інкримінованого йому злочину.

Вирішуючи питання про застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зав`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зав`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного/обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Перевіряючи обґрунтування у клопотанні наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК, а саме того, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, обґрунтовано тяжкістю злочину у якому підозрюється; ризик знищення, схову документів та речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; ризик незаконного впливу на потерпілу та свідка у кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за вчинення якого, в разі доведеності його вини, передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, може вдатися спроб переховуватися від органу досудового розслідування або суду, тому ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України є реальним. Врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрювана може ухилитись від слідства (рішення Європейського суду з прав людини у справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993).

Також, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Зважаючи на те, що досудове розслідування кримінального провадження триває, у справі не допитані свідки, показання яких можуть вплинути на хід досудового розслідування злочину, слідчий суддя вважає, що ризик можливого незаконного впливу підозрюваним на свідків з метою спотворення показань є також реальним.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність прокурором у клопотанні та в судовому засіданні ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Інші заявлені ризики, передбачені п.п. 2, 4 ст. 177 КПК України містять характер припущень та жодним чином не обґрунтовані.

Зокрема, в контексті наявності ризику знищення, приховання або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, то доводи сторони обвинувачення про наявність цього ризику обумовлені стадією кримінального провадження, зокрема, досудове розслідування наразі триває і процес збирання доказів не завершений.

Крім того, клопотання не містить переконливих доводів щодо можливості безпосередньої або опосередкованої можливості ОСОБА_4 знищення, приховання або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, що переконує в необґрунтованості даного ризику.

Разом із тим, слідчий суддя вважає, що в клопотанні прокурора необґрунтована неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під домашнім арештом, для запобігання встановлених ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваного.

В судовому засіданні прокурор не змогла додатково обґрунтувати, чому інших більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під домашнім арештом, не зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування та спростувати доводи захисника підозрюваного з цих обставин.

Слідчим суддею враховується, що підозрюваний ОСОБА_4 , раніше не судимий, має постійне місце роботи, зареєстрований фізичною особою-підприємцем, має постійне місце реєстрації та проживання.

Крім того, слідчим суддею враховується, що хоч і строк дії раніше застосованого запобіжного заходу фактично сплив, проте підозрюваний ОСОБА_4 його не порушував, належним чином виконував покладені на нього обов`язки.

Таким чином, з урахуванням наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, наявності підтверджених ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також того, що прокурор не довела обставин за яких буденедостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні та враховуючи зазначені дані щодо особи підозрюваного та його належну процесуальну поведінку, що значно зменшує існування встановлених ризиків, слідчий суддя вважає можливим застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, із зобов`язанням виконувати обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, що буде достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки та запобігання названих вище ризиків.

Строк покладення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у разі необхідності може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 184, 193, 194, 205, 206, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання прокурора відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, зобов`язавши останнього прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою, а також на строк до 16.08.2025 виконувати наступні обов`язки:

- не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_7 , а також свідком ОСОБА_8 з приводу обставин інкримінованого кримінального правопорушення;

- здати на зберігання до Центрального міжрегіонального управління ДМС у м. Києві та Київській області свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали визначити до 16.08.2025.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9