Справа № 276/2363/24
Провадження № 1-кп/293/98/2025
УХВАЛА

29 травня 2025 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

законного представника потерпілого ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглядаючи у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0000034 від 06.03.2024 про обвинувачення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28, ч.2 ст. 125 КК України

ВСТАНОВИВ:

Черняхівським районним судом Житомирської області здійснюється розгляд кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28, ч.2 ст. 125 КК України.

У ході розгляду даного кримінального провадження 13.05.2025 законний представник потерпілого ОСОБА_4 в інтересах неповнолітнього потерпілого ОСОБА_6 подав клопотання про призначення судової психологічної експертизи, на вирішення якої просить поставити наступні питання:

- глибину моральних страждань у потерпілого внаслідок переживання психотравмуючої події фізичного та психологічного насильства, яке прийняло довгострокові наслідки;

- шляхом наукового підходу, з`ясувати та обґрунтувати розмір моральної шкоди.

Мотивуючи подене клопотання законний представник потерпілого вказує, що неповнолітньому потерпілому діями обвинуваченого, а саме вчиненим кримінальним правопорушенням завдано моральної шкоди, яка полягає в отриманих фізичних стражданнях, порушенням звичного ритму та порядку організації життя, що вимагають додаткових зусиль потерпілого для його відновлення.

Таким чином, заявник, зважаючи на норми ст.84, 101, 242, 243 КПК України, вважає за доцільне призначити у кримінальному провадженні судову психологічну експертизу з метою визначити глибину моральних страждань потерпілого та розмір завданої йому моральної шкоди.

У судовому засіданні від 26.05.2025 законний представник потерпілого підтримавподане клопотання у повному обсязі.

Прокурор в судовому засіданні заперечив проти заявленого клопотання , вважаючи його безпідставним та необґрунтованим.

Обвинувачений в судовому засіданні також заперчеив проти заявленого клопотання.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, проаналізувавши доводи сторони захисту, вивчивши зміст клопотання та дослідивши матеріалами кримінального провадження, суд дійшов такого висновку.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що до основних засад судочинства належать змагальність сторін, підтримання державного обвинувачення в суді, забезпечення доведеності вини.

Згідно з ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення та стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006 зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

За змістом ч. 1 ст. 242, п. 1 ч. 1 ст. 244 КПК України експертиза проводиться, якщо для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

У ч. 2 ст. 242 КПК України передбачено перелік обставин, для встановлення яких проведення експертизи є обов`язковим.

Проте, законний представник потерпілого ні в клопотанні, ні у судовому засіданні не вказав на правову підставу, визначену ч.2 ст 242 КПК України, обов`язкову для призначення судової психологічної експертизи потерпілого.

Окремо, суд уважає за необхідне зазначити, що призначення експертиз для визначення розміру моральної шкоди не є обов`язковим, оскільки таке визначення, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, належить до компетенції суду.

Як резюмує Верховний Суд у постанові від 09 вересня 2020 року у справі № 372/4412/15-ц та у постанові від 09 листопада 2022 року у справі № 372/1652/18 розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначає суд у рішенні, а не психолог у висновку; такий висновок може лише слугувати для судді орієнтиром у пізнанні глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, інших обставин, які мають істотне значення, зокрема, й можливого грошового еквівалента таких страждань; проте розмір відповідного відшкодування незалежно від наявності висновку психолога суддя повинен встановити, враховуючи вимоги розумності та справедливості.

Висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватись на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи в сукупності. Суд не може обґрунтовувати своє рішення лише висновком експертизи.

Враховуючи, що призначення експертизи є правом а не обов`язком суду, а також те, що потерпілою стороною не доведено підстав для обов`язкового призначення судом експертизи, визначених ст. 242 КПК України, суд не вбачає підстав проведення судової психологічної експертизи потерпілого.

Наведені законним представником потерпілого підстави для призначення експертизи у кримінальному провадженні не регламентуються з положеннями ст. 242 КПК України, не наведено й інших підстав, визначених чинним кримінальним процесуальним законом, зокрема ст. 332 КПК України, для її призначення, а тому суд дійшов висновку про відмову у задоволенні поданого клопотання

При цьому суд зазначає, що в силу вимог ч. 1 ст. 318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав може призвести до невиправданого затягування розгляду справи та порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.

За викладених фактичних обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання законного представника потерпілого про призначення судової психологічної експертизи.

Керуючись ст.ст.242,332, 369-374 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання законного представника потерпілого ОСОБА_4 від 13.05.2025 за № 2659 про проведення експертизи відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Повний текст ухвали оголошений: 02.06.2025 об 15:20 год.

Суддя ОСОБА_7