Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/716/23
Провадження № 1-кп/382/20/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2025 року м. Яготин

Яготинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

під час розгляду у відкритому судовому засіданні кримінального провадження № 0000658, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.06.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 1 ст. 307 та ч. 2 ст. 307 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Яготинського районного суду Київської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочинів), передбачених ч. 1 ст. 307 та ч. 2 ст. 307 КК України.

Ухвалою від 17.02.2025 року обвинуваченій обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 діб.

10.04.2025 року прокурором подано клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Клопотання обґрунтовано тим, що відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 є забезпечення виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов?язків, а також запобіганням певним спробам, зокрема: незаконно впливати на свідків (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), вчинити інші кримінальні правопорушення (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України). Про наявність вказаних ризиків свідчать наступні факти, зокрема: - ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, полягає у тому, що ОСОБА_4 може впливати на свідків у кримінальному провадженні; - ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, полягає у тому, що ОСОБА_4 не має постійного джерела доходу для забезпечення у достатньому обсязі потреб для її існування, при цьому обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів у сфері обігу наркотичних засобів, при цьому суспільна небезпека кримінальних правопорушень, у вчиненні яких вона обвинувачується, визначається тим, що такі дії призводять до неконтрольованого обігу наркотичних засобів, що спричиняє шкоду здоров?ю населення, остання має зв?язки з антигромадськими елементами, це вказує на те, що перебуваючи на волі остання може продовжити кримінальні правопорушення у яких обвинувачується. Виходячи з вищевикладеного, відповідно до вимог ч. 1 ст. 184 КПК України, жоден із більш м?яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у статті 177 КПК України та є всі підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення. Метою запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо ОСОБА_4 є забезпечення виконання останньою покладених на неї процесуальних обов?язків та запобігання спробам переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення. Підставою обрання запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих їй злочинів, які є тяжкими, а також існування ризиків, які дають достатні підстави вважати, що вона може здійснити вищевказані дії. Застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов?язання не забезпечить належної поведінки останньої, не зменшить наявність вищевказаних ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації. Не можливе і застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, оскільки на момент звернення до суду із вказаним клопотанням не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно останньої саме такого запобіжного заходу. Єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання ОСОБА_6 покладених на неї обов?язків та унеможливить реалізацію вищевикладених ризиків є запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Застосування більш м?яких запобіжних заходів до ОСОБА_6 не зможе запобігти вказаним ризикам. Враховуючи вищевикладене, є всі достатні та обґрунтовані підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої ОСОБА_4 , а тому останній необхідно обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, що необхідно для виконання завдання кримінального судочинства, передбаченого ст. 2 КПК України.

Захисник в судовому засіданні просив змінити умови домашнього арешту з цілодобового на нічний час, а саме з 22 год. до 06 год., мотивуючи це тим, що наведені прокурором ризики, зокрема, впливу на свідків відпали. Обвинувачена підтримала клопотання захисника, просила застосувати до неї нічний домашній арешт, що пов`язано, зокрема, з необхідністю догляду за онуками, які разом з нею проживають, необхідністю купівлі продуктів харчування та інших речей, необхідних для їх догляду в ті дні, коли донька обвинуваченої виїжджає на заробітки.

Суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Так, відповідно до ст. ст. 177, 178 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Суд, вирішуючи питання про обрання (продовження) запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК України.

Згідно з положеннями ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Частиною 4 статті 194 КПК України передбачено, що суд при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні прокурора, якщо прокурор не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбачених статтею 177 КПК України.

Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій.

В обґрунтування клопотання про продовження обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, прокурор посилався на наявність ризиків, передбачених пунктами 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Проаналізувавши всі надані сторонами доводи, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, враховуючи, що частина ризиків (ст. 177 КПК України), які існували раніше, продовжують існувати, водночас враховує стадію розгляду кримінального провадження, завершення допиту свідків, зазначених в реєстрі досудового розслідування, у зв`язку з чим ризик впливу на свідків не є достатньо обґрунтованим стороною обвинувачення, враховуючи доводи клопотання сторони захисту, суд, з метою запобігання ризикам та забезпечення виконання обвинуваченою раніше покладених на неї процесуальних обов`язків, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання сторони захисту про зміну умов домашнього арешту з цілодобового на нічний час. Такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі обвинуваченої та тяжкості пред`явленого їй обвинувачення, може забезпечити виконання обвинуваченою процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 196, 331, 369-372, 376, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Клопотання захисника про зміну умов домашнього арешту з цілодобового часу на нічний задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді домашнього арешту щодо обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресоюАДРЕСА_1 , без застосування електронних засобів контролю, на час судового розгляду строком на 60 днів та покласти на останню такі обов`язки:

- не залишати місце постійного проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. без дозволу суду, прокурора;

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади територіального управління ДМС України, у разі наявності, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- не спілкуватися зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Виконання ухвали суду покласти на Відділення поліції № 2 Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області за місцем проживання обвинуваченої.

Роз`яснити обвинуваченій, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Строк домашнього арешту рахувати з моменту винесення ухвали 11.04.2025 року.

Строк дії ухвали визначити до 09.06.2025 року включно.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_1