Дата документу 24.06.2025Справа № 554/5238/25
Провадження № 1-кс/554/7759/2025
УХВАЛА

Іменем України

24 червня 2025 року м. Полтава

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000014 від 18.02.2025 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366-2, ч. 1 ст. 359, ч. 3 ст. 368 КК України, про арешт майна,-

в с т а н о в и в:

До слідчого судді надійшло клопотання слідчого, погодженого прокурором, про арешт майна, у якому прохали накласти арешт на майно, належне ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке було вилучене 12.06.2025 в ході проведення обшуку за місцем проживання останнього, що за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на мобільний телефон «Redmi 9C», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 .

Слідчий також подав клопотання про поновлення процесуального строку, а саме строку на подання клопотання про накладення арешту на майно. У обгрунтовання клопотання про поновлення процесуального строку зазначив, що в країні запроваджено воєнний стан, який неодноразово продовжувався. У період часу з моменту закінчення проведення слідчих дій до моменту подачі клопотання було п`ять разів оголошено повітряну тривогу на території Полтавської області, у тому числі 12.06.2025 о 10:25, 13.06.2025 о 03:16, 13.06.2025 о 07:27, 13.06.2025 о 23:20, 14.06.2025 о 12:01. Можливе застосування безпілотних літаючих об`єктів, балістичної зброї створювало загрозу життю та здоров`ю, що передбачає перебування в укритті, чим унеможливлює здійснення процесуальних дій, передбачених ч. 5 ст. 171 КПК України.

Окрім цього, при оголошенні повітряної тривоги служби поштового зв`язку не працюють, що перешкодило своєчасному направленню клопотання до суду.

Слідчий просив врахувати значний обсяг проведених слідчих дій у вказаному кримінальному провадженні, а також місця їх проведення, а саме: Полтавська область, м. Кременчук, м. Горішні Плавні, м. Глобино, Хмельницька область, м. Хмельницький, с. Череменці Хмельницької області.

В судове засідання слідчий не з`явився, надавши суду заяву про розгляд справи без його участі.

Власник майна в судове засідання не з`явився.

Враховуючи положення ст. 172 КПК України, слідчий суддя проводить судовий розгляд даного клопотання у відсутність учасників процесу.

Відповідно ч. 4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Встановлено, що слідчим управлінням ГУНП в Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000014 від 18.02.2025 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366-2, ч. 1 ст. 359, ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудове розслідування розпочато за фактом повідомлення про те, що начальник ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 , будучи особою уповноваженою на виконання функцій держави, 13.03.2024 подав до НАЗК декларацію про доходи та майно за 2023 рік, у якій зазначив завідомо недостовірні відомості, а саме не відобразив майно, що належить його дружині ОСОБА_6 , житловий будинок, земельну ділянку та квартиру.

Досудовим розслідування встановлено, що ОСОБА_6 згідно ЗУ «Про запобігання корупції» є особою, уповноваженою на виконання функцій держави, 13.03.2024 року подав до НАЗК декларацію про доходи, в якій показав статки за 2023 рік. У декларації вказано, що членами його родини є дружина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , син ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Згідно декларації, ОСОБА_6 є власником земельної ділянки у смт. Чемерівці, Хмельницької області загальною площею 2 га., а ОСОБА_7 є власницею двох квартир.

Таким чином, відомості, що були вказані в декларації ОСОБА_6 відрізняються від достовірних, що може свідчити про приховування реальних статків та внесення суб`єктом декларування завідомо неправдивих відомостей до декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави.

Окрім цього, встановлено наступні відомості щодо механізму, обставин та супутньої інформації отримання ОСОБА_6 неправомірної вигоди, за не вчинення мобілізаційних заходів в інтересах посадових осіб та керівників підприємств, розташованих на території Кременчуцького району Полтавської області, а саме: автомобіль Nissan X-Trail 2013 р.в., д.н.з. НОМЕР_3 , VIN - код: НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , оформлений 28.09.2024 у ТСЦ 5348 на ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_6 ). Вказаний транспортний засіб був переданий у постійне користування ОСОБА_6 , керівником ФГ «Агросвіт-СВ» (, адреса: Полтавська область, Глобинський район, м. Глобине, вул. Паризької комуни, буд. 8) та засновником ФГ «АГРІТЕВА» (,), ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_5 (уродженцем м. Глобине, РНОКПП: НОМЕР_7 , н.м.т. НОМЕР_8 ), при фактичній належності працівнику фермерського господарства «Агросвіт-СВ» ОСОБА_5

12.06.2025року на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду

м. Полтави від 03.06.2025 проведено обшук за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що за адресою: АДРЕСА_1 , в ході проведення якого виявлено та вилучено належний ОСОБА_5 мобільний телефон «Redmi 9C», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 .

12.06.2025 року постановою слідчого вищевказаний мобільний телефон «Redmi 9C», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Тобто, слідчий при зверненні до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, у відповідності до ст. 117 КПК України, повинен разом з вказаним клопотанням подати мотивоване клопотання про поновлення пропущеного строку, з наданням доказів поважності причин такого пропуску.

Слідчий суддя, ознайомившись з клопотанням про арешт майна, встановив, що клопотання подане до суду з пропуском строку звернення з поважних причин.

Отже, якщо разом із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна стороною кримінального провадження подається клопотання про поновлення процесуального строку, слідчий суддя, оцінивши причини пропуску строку як поважні, поновлює їх своєю ухвалою та розглядає клопотання про арешт майна по суті.

На підставі вищенаведеного, слідчий суддя прийшов до висновку, що строк подання клопотання слідчого про арешт майна пропущено з поважних причин, а тому вказаний строк для подання клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Статтею 131 КПК України арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які у силу ч. 3 ст. 132 КПК застосовуються у разі доведення стороною обвинувачення трьох складових - обґрунтованої підозри вчинення кримінального правопорушення певного ступеню тяжкості; підтвердження того, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи; існування даних, що застосування ініційованого заходу забезпечить виконання поставленого завдання.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Частиною другою ст. 170 КПК України визначені випадки, у яких допускається арешт майна, а саме з метою: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч.2 ст. 170 КПК України).

Правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Суд бере до уваги те, що існує наявність розумних підозр вважати, що вилучений під час обшуку телефон має значення у даному кримінальному провадженні, є доказом обставин, що встановлюються у даному кримінальному провадженні. У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає, що вилучені під час обшуку речі підлягають арешту, оскільки відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК.

Керуючись ст. ст. 170-173, 376 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.

Поновити строк для подання клопотання про арешт майна.

Накласти арешт на майно, належне ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке було вилучене 12.06.2025 в ході проведення обшуку за місцем проживання останнього, що за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на мобільний телефон «Redmi 9C», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 .

Вилучені речові докази зберігати в камері зберігання речових доказів СУ ГУНП в Полтавській області за адресою: м. Полтава, вул. Сковороди, 2Б.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Власник майна, котрий був відсутній у судовому засіданні має право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1