УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Покров, Дніпропетровської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 229, ч. 3 ст. 177 КК України, у кримінальному провадженні № 0000044 від 24.07.2023,

ВСТАНОВИВ:

Детектив Головного підрозділу детективів (на правах Департаменту) Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді застави в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000044 від 24.07.2023.

Клопотання обгрунтовано тим, що детективами Головного підрозділу детективів (на правах Департаменту) Бюро економічної безпеки Україниздійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000044 від 24.07.2023, зокрема за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 229, ч. 3 ст. 177 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється у незаконному використанні знака для товарів і послуг, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, що завдало матеріальної шкоди в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України.

Крім того, ОСОБА_4 , підозрюється у незаконному використанні промислового зразка, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, що завдало матеріальної шкоди в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 177 КК України.

19.08.2025 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 229, ч. 3 ст. 177 КК України.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень обгрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 від 17.04.2024;

-протоколами оглядів від 24.05.2024, 27.05.2024;

-протоколами за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії «Зняття інформації з електронних комунікаційних мереж» від 18.02.2025, 14.03.2025;

-протоколом за результатами проведення контролю за вчиненням злочину у формі контрольованої закупки від 09.09.2024;

-протоколами огляду речей, предметів та документів від 03.10.2024, 21.01.2025, 22.01.2025 з додатками - висновком спеціаліста за результатами дослідження продукції;

-протоколами обшуків від 20.11.2024;

-висновоками експертів у сфері інтелектуальної власності № СЕ-19/104-24/10729-ІВ від 17.04.2025, № СЕ-19/104-24/10728-ІВ від 16.04.2025;

-іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Детектив у клопотанні зазначає, обрання стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави є єдиним гарантованим та можливим способом унеможливити спроби переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні, а також враховуючи обставини вчинення тяжких кримінальних правопорушень ОСОБА_4 , його матеріальний стан, виходячи з розміру шкоди, завданої потерпілій Компанії Apple Inc., з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, при вирішенні питання розміру застави, вважає, що вона має бути визначена у розмірі не менше 330 (трьохста тридцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 999 240 (дев`ятсот дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок) грн.

Отже, ініціатор клопотання вважає за необхідне визначити заставу в розмірі 330 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 999 240 грн., з урахуванням розміру спричиненої шкоди, яка становить 24 631 861 гривня 23 копійки.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених у клопотанні. Подав до суду клопотання про доповнення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, посилаючись на ч.2 ст.185 КПК України.

Захисник заперечував проти клопотання в частині розміру застави та просив не обмежувати підозрюваного у спілкуванні зі свідками ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які є його близькими родичами (мати та дружина), в інших вимогах клопотання не заперечував.

Підозрюваний підтримав думку захисника.

Прокурор щодо позиції сторони захисту щодо спілкування з іншими підозрюваними які є близькими родичами не заперечував.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши додані до матеріалів клопотання копії матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів клопотання та встановлено слідчим суддею, детективами Головного підрозділу детективів (на правах Департаменту) Бюро економічної безпеки Україниздійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000044 від 24.07.2023, зокрема за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 229, ч. 3 ст. 177 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, підтверджуються долученими до матеріалів клопотання документами, а саме: протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 від 17.04.2024; протоколами оглядів від 24.05.2024, 27.05.2024; протоколами за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії «Зняття інформації з електронних комунікаційних мереж» від 18.02.2025, 14.03.2025; протоколом за результатами проведення контролю за вчиненням злочину у формі контрольованої закупки від 09.09.2024; протоколами огляду речей, предметів та документів від 03.10.2024, 21.01.2025, 22.01.2025 з додатками - висновком спеціаліста за результатами дослідження продукції; протоколами обшуків від 20.11.2024; висновоками експертів у сфері інтелектуальної власності № СЕ-19/104-24/10729-ІВ від 17.04.2025, № СЕ-19/104-24/10728-ІВ від 16.04.2025.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні детективом заявлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчий суддя враховує, що кримінальні правопорушення за ч. 3 ст. 177 та ч. 3 ст. 229 КК України, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 , відносяться до категорії тяжких, за які передбачено покарання у вигляді штрафу від двох тисяч до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк від трьох до шести років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого, а також у вигляді штрафу від десяти тисяч до п`ятнадцяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, з метою уникнення покарання, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Доведеним є і існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний з метою схилити підозрюваних у будь-який спосіб до зміни або відмови від раніше наданих ними показань чи взагалі надання будь-яких показань, може впливати на свідків. Крім того, на теперішній час досудове розслідування кримінального провадження триває, у тому числі планується проведення слідчих (розшукових) та процесуальних дій з метою встановлення інших осіб, що можуть бути причетні до вчинення кримінального правопорушення. При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). При цьому, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань.

Отже, можливі ризики з боку підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, доведенні прокурором та належними доказами не спростовані стороною захисту.

Водночас, ризики передбачені п.п. 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурором не доведені.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Частиною 5 статті 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (ч.5 ст. 182 КПК України).

Слідчий суддя зауважує, що з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Відповідно до рішення від 27.06.1968 у справі «Ноймайстер проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що як сума гарантії, передбачена п. 3 ст. 5 Конвенції повинна бути оціненою переважно стосовно обвинуваченого і його активів, а не можливих розмірів збитків. Так, намагання прив`язати суму гарантії від затриманої особи виключно до суми збитку приписуваного йому, не відповідає ст. 5 (3) Конвенції. Гарантії, передбачені цією статтею призначені не для відшкодування збитків, а скоріше для забезпечення присутності звинуваченого на слуханні. Тож її сума повинна бути встановлена в основному шляхом посилання на нього, його активи і його відносини з особами, які повинні надати заставу, іншими словами, перспектива втрати застави чи дій проти гарантів у разі його неявки до суду буде виступати в якості достатнього стримуючого фактора, щоб розсіяти будь-яке бажання з його боку переховуватись від правосуддя.

З урахуванням вищезазначеної практики ЄСПЛ та обгрунтування клопотання, слідчий суддя констатує, що прокурором не доведено наявності виключних обставин для застосування застави в розмірі 999 240 грн.

На переконання слідчого судді, застава у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, буде достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного, а також буде стимулюючим розміром для запобігання реалізації підозрюваною встановлених слідчим суддею ризиків за п.п. 1, 2, ч.1 ст.177 КПК України.

При цьому, підстав вважати вказаний розмір застави непомірним для підозрюваного або недостатнім для виконання ним процесуальних обов`язків, слідчий суддя не вбачає.

Одночасно, враховуючи думку учасників розгляду справи та доповнення до клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати підозрюваного прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, місця роботи; не відлучатися з м. Дніпра, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування з підозрюваними ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , свідками ОСОБА_12 , ОСОБА_7 , та особами, що підлягають допиту під час проведення досудового розслідування: ФОП ОСОБА_13 , РНОКПП: НОМЕР_1 , ОСОБА_14 , РНОКПП: НОМЕР_2 , ОСОБА_15 , РНОКПП: НОМЕР_3 , ОСОБА_16 , РНОКПП: НОМЕР_4 , ОСОБА_17 , РНОКПП: НОМЕР_5 , ОСОБА_18 , РНОКПП: НОМЕР_6 , ОСОБА_19 , РНОКПП: НОМЕР_7 , ОСОБА_20 , РНОКПП: НОМЕР_8 , ОСОБА_21 , РНОКПП: НОМЕР_9 , ОСОБА_22 , РНОКПП: НОМЕР_10 , ОСОБА_23 , РНОКПП: НОМЕР_11 , ОСОБА_24 , РНОКПП: НОМЕР_12 , ОСОБА_25 , РНОКПП: НОМЕР_13 , ОСОБА_26 , РНОКПП: НОМЕР_14 , ОСОБА_27 , РНОКПП: НОМЕР_15 , ОСОБА_28 , РНОКПП: НОМЕР_16 , ОСОБА_27 , РНОКПП: НОМЕР_17 , ОСОБА_29 , РНОКПП: НОМЕР_18 , ОСОБА_30 , РНОКПП: НОМЕР_19 , ОСОБА_31 , РНОКПП: НОМЕР_20 , ОСОБА_32 , РНОКПП: НОМЕР_21 , щодо обставин, які досліджуються у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідного органу Державної міграційної служби за місцем проживання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З огляду на викладене, слідчий суддя вбачає обгрунтовані підстави для задоволення клопотання частково.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб та складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичними або юридичними особами (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в м. Києві для внесення застави (отримувач - ТУ ДСА України в місті Києві, , МФО 820172, банк - Державна казначейська служба України м. Київ, р/р №UA1012089, призначення платежу: застава за… (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали… (назва суду) від… (дата ухвали) по справі № …, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

Визначений розмір застави підозрюваний, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати оригінал документу, що це підтверджує, з відміткою банку прокурору. Зазначені дії можуть бути здійсненні пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, місця роботи;

-не відлучатися з м. Дніпра, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-утримуватися від спілкування з підозрюваними ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , свідками ОСОБА_12 , ОСОБА_7 , та особами, що підлягають допиту під час проведення досудового розслідування: ФОП ОСОБА_13 , РНОКПП: НОМЕР_1 , ОСОБА_14 , РНОКПП: НОМЕР_2 , ОСОБА_15 , РНОКПП: НОМЕР_3 , ОСОБА_16 , РНОКПП: НОМЕР_4 , ОСОБА_17 , РНОКПП: НОМЕР_5 , ОСОБА_18 , РНОКПП: НОМЕР_6 , ОСОБА_19 , РНОКПП: НОМЕР_7 , ОСОБА_20 , РНОКПП: НОМЕР_8 , ОСОБА_21 , РНОКПП: НОМЕР_9 , ОСОБА_22 , РНОКПП: НОМЕР_10 , ОСОБА_23 , РНОКПП: НОМЕР_11 , ОСОБА_24 , РНОКПП: НОМЕР_12 , ОСОБА_25 , РНОКПП: НОМЕР_13 , ОСОБА_26 , РНОКПП: НОМЕР_14 , ОСОБА_27 , РНОКПП: НОМЕР_15 , ОСОБА_28 , РНОКПП: НОМЕР_16 , ОСОБА_27 , РНОКПП: НОМЕР_17 , ОСОБА_29 , РНОКПП: НОМЕР_18 , ОСОБА_30 , РНОКПП: НОМЕР_19 , ОСОБА_31 , РНОКПП: НОМЕР_20 , ОСОБА_32 , РНОКПП: НОМЕР_21 , щодо обставин, які досліджуються у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідного органу Державної міграційної служби за місцем проживання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В іншій частині клопотання залишити без задоволення.

Строк дії ухвали в частині покладення на підозрюваного обов`язків визначити до 19.10.2025 року.

Попередити підозрюваного, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному КПК України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора ОСОБА_3 .

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 26.08.2025 року.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_33