Справа № 464/2436/24
пр.№ 1-кс/464/345/25
21 березня 2025 року м.Львів
Сихівський районний суд м.Львова
суддя ОСОБА_1
секретар судового засідання ОСОБА_2
за участі: захисника ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_6 при розгляді кримінального провадження № 464/2436/24, -
у с т а н о в и в :
У провадженні Сихівського районного суду м.Львова перебуває кримінальне провадження № 464/2436/24 про вчинення ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КПК України.
У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями таку передано на розгляд судді ОСОБА_6 .
Під час розгляду клопотання у судовому засіданні були заслухані: обвинувачений в режимі відеоконференції з ДУ "Львівська установа виконання покарань (№ 19)" та захисник, які підтримали подану заяву про відвід з мотивів і підстав, викладених у ній; прокурор заявив про ненеобґрунтованість і безпідставність такої.
Суддя ОСОБА_6 , якому заявлено відвід, не висловив бажання надати пояснення.
Суд, заслухавши учасників та оглянувши надане кримінальне провадження № 464/2436/24 в межах, необхідних для розгляду поданої заяви, виснує наступне.
Статтею 75 КПК України до обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні та за наявності яких він не може брати участі у кримінальному провадженні віднесено: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч.3 ст.35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом. Саме таке положення міститься у ч.3 ст.35 КПК України.
Як регламентовано ст.80 КПК України, за наявності підстав, передбачених ст.ст.75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.
Верховний Суд у постанові від 10 вересня 2024 року у справі № 1-292/11 виснував, що суддя заявляє самовідвід від участі у розгляді справи (або учасниками провадження заявляється відвід судді) у тому випадку, якщо для цього судді не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.
При цьому наявність безсторонності та неупередженості має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.
Учасники справи не можуть використовувати інститут відводу суддів з метою схиляння суду до ухвалення бажаного для них процесуального рішення. Необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є порушенням права на справедливий суд, так само як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді. Указана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12 лютого 2025 року у справі № 554/2399/24.
Суддя, надаючи оцінку доводам захисту щодо неможливості розгляду кримінального провадження суддею, який не має доступу до державної таємниці, виходить із наступного.
У силу приписів ст.35 КПК України досудове розслідування та судове провадження у кримінальному провадженні, яке містить відомості, що становлять державну таємницю, проводяться з дотриманням вимог режиму секретності. Процесуальні рішення не повинні містити відомостей, що становлять державну таємницю.
До участі у кримінальному провадженні, яке містить відомості, що становлять державну таємницю, допускаються особи, які мають допуск до державної таємниці відповідної форми та яким надано доступ до конкретної секретної інформації (категорії секретної інформації) та її матеріальних носіїв. Підозрюваний чи обвинувачений бере участь у кримінальному провадженні без оформлення допуску до державної таємниці після роз`яснення йому вимог статті 28 Закону України "Про державну таємницю" та попередження про кримінальну відповідальність за розголошення відомостей, що становлять державну таємницю.
Доступ до матеріалів, які містять відомості, що становлять державну таємницю, надається захисникам та законним представникам підозрюваного, обвинуваченого, потерпілому та їхнім представникам, перекладачу, експерту, спеціалісту, секретарю судового засідання, судовому розпоряднику, яким надано допуск до державної таємниці та які потребують його під час здійснення своїх прав і обов`язків, передбачених цим Кодексом, виходячи з обставин, встановлених під час кримінального провадження. Рішення про надання доступу до конкретної таємної інформації та її матеріальних носіїв приймаються у формі наказу або письмового розпорядження керівником органу досудового розслідування, прокурором, судом.
Потерпілому та його представникам, перекладачу, експерту, спеціалісту, секретарю судового засідання, судовому розпоряднику забороняється робити виписки та копії з матеріалів, які містять державну таємницю.
Захисникам та законним представникам підозрюваного чи обвинуваченого забороняється робити копії з матеріалів, які містять державну таємницю.
Підозрюваний, обвинувачений, його захисник та законний представник з метою підготовки та здійснення захисту можуть робити виписки з матеріалів, що містять державну таємницю. Такі виписки опечатуються особою, якою були зроблені, у вигляді, що унеможливлює ознайомлення з їх змістом.
Виписки зберігаються з дотриманням вимог режиму секретності в органі досудового розслідування або суді та надаються особі, яка їх склала, на її вимогу: під час досудового розслідування - у приміщенні органу досудового розслідування, під час судового провадження - у приміщенні суду.
Ознайомлення із змістом виписок будь-кого, крім особи, яка їх зробила, не допускається.
У ст.ст.1, 15 Закону України «Про держану таємницю» державна таємниця (секретна інформація) - вид таємної інформації, що охоплює відомості у сфері оборони, економіки, науки і техніки, зовнішніх відносин, державної безпеки та охорони правопорядку, розголошення яких може завдати шкоди національній безпеці України та які визнані у порядку, встановленому цим Законом, державною таємницею і підлягають охороні державою.
Засекречування матеріальних носіїв інформації здійснюється шляхом надання на підставі Зводу відомостей, що становлять державну таємницю (розгорнутих переліків відомостей, що становлять державну таємницю), відповідному документу, виробу або іншому матеріальному носію інформації грифа секретності посадовою особою, яка готує або створює документ, виріб або інший матеріальний носій інформації. Засекречування документів здійснюється лише в частині відомостей, що становлять державну таємницю. У разі подання запиту на документ, частина якого засекречена, доступ до такого документа забезпечується в частині, що не засекречена.
Гриф секретності кожного матеріального носія секретної інформації повинен відповідати ступеню секретності інформації, яка у ньому міститься, згідно із Зводом відомостей, що становлять державну таємницю, - "особливої важливості", "цілком таємно" або "таємно". Реквізити кожного матеріального носія секретної інформації складаються із: грифа секретності; номера примірника; статті Зводу відомостей, що становлять державну таємницю, на підставі якої здійснюється засекречення; найменування посади та підпису особи, яка надала гриф секретності.
Якщо реквізити, зазначені у частині другій цієї статті, неможливо нанести безпосередньо на матеріальний носій секретної інформації, вони мають бути зазначені у супровідних документах.
Забороняється надавати грифи секретності, передбачені цим Законом, матеріальним носіям іншої таємної інформації, яка не становить державної таємниці, або конфіденційної інформації.
Перелік посад, перебування на яких дає посадовим особам право надавати матеріальним носіям секретної інформації грифи секретності, затверджується керівником державного органу, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, що провадить діяльність, пов`язану з державною таємницею.
Адвокат ОСОБА_3 , покликаючись на наявність у документах кримінального провадження відомостей, що містять державну таємницю, не надав жодних доказів та не навів аргументованих доводів про наявність у такому провадженні будь-яких документів з відповідним грифом секретності "особливої важливості", "цілком таємно" або "таємно", як це передбачено Законом України «Про держану таємницю».
За відсутністю у матеріалах документів, які містять державну таємницю, підстав стверджувати про порушення порядку розподілу справи чи Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого, рішенням Ради суддів України від 02 квітня 2015 року № 25 та погодженого наказом Державної судової адміністрації України від 02 квітня 2015 року № 45 (зі змінами та доповненнями), у відповідності до якого здійснюється автоматизований розподіл судових справ між суддями, немає.
Вирішення процесуальних питань в ході розгляду справи, у тому числі задоволення клопотання прокурора про допит свідка в режимі відеоконференції за умов, що унеможливлюють його ідентифікацію, ухвалою суду від 05 березня 2025 року, незгода сторони з таким процесуальним рішенням судді у зазначеному провадженні, не свідчать про упередженість чи заінтересованість у результатах розгляду такого, а є компетенціє суду при заявленні заяв/клопотань. Оцінка щодо наявності чи відсутності процесуальних порушень при розгляді кримінального провадження надається судами вищих інстанцій при перегляді судових рішень в апеляційному чи касаційному порядку.
Підсумовуючи наведене, заявлений відвід не містить достатніх даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу судді, що передбачені зазначеними нормами КПК України, не ґрунтується на конкретних фактах, які б свідчили про будь-яку заінтересованість та упередженість судді ОСОБА_6 при розгляді кримінального провадження. Наведене зумовлює висновок про відмову у задоволенні заяви про відвід.
Керуючись ст.ст.369-372 КПК України, -
п о с т а н о в и в :
Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 25 березня 2025 року.

Суддя ОСОБА_7