Справа № 645/7538/24
Провадження № 1-кс/645/1851/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові клопотання у кримінальному провадженні № 0001647 від 15.12.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, офіційно не працюючого, не судимого в силу ст. 89 КК України, не одруженого, із середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. ч. 2 ст. 15, 1 ст. 115 КК України, -

в с т а н о в и в:

До Фрунзенського районного суду м.Харкова надійшло клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0001647 від 15.12.2024 за ч. 2 ст. 15, 1 ст. 115 КК України.

У клопотанні слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Клопотання мотивовано тим, що:

- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, офіційно не працюючий, не судимий в силу ст. 89 КК, не одружений, із середньою освітою, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ;

- ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.15, ч. 1 ст. 115 КК України - у закінченому замаху на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій особі;

- наявні ризики вчинення ОСОБА_5 дій, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні;

- з урахуванням доведеності обґрунтованої підозри та фактичних обставин вчинення кримінальних правопорушень, їх тяжкості, орган досудового розслідування вважає, що для досягнення цілей, визначених ст. 177 КПК України, відносно підозрюваного ОСОБА_5 має бути обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з викладених у ньому підстав, просив його задовольнити в повному обсязі.

Захисник заперечувала проти задоволення клопотання та просила суд застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав захисника, заперечував проти задоволення клопотання слідчого, просив суд не застосовувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.

СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове слідство у кримінальному провадженні 0001647 від 15.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 15.12.2024 року близько 16:00 години, ОСОБА_5 разом із раніше знайомим йому ОСОБА_8 знаходились на кухні за адресою АДРЕСА_1 , де розпивали алкогольні напої.

Під час спільного вживання алкогольних напоїв між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 стався словесний конфлікт, ході якого у ОСОБА_5 виник злочинний умисел спрямований на вбивство ОСОБА_8 , тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Так, з метою реалізації свого злочинного наміру, ОСОБА_5 діючи умисно, почав замахуватися ножем на ОСОБА_8 намагаючись нанести ним тілесні ушкодження з метою заподіяння смерті, а ОСОБА_8 в свою чергу почав ухилятися від ударів ножем та йти на вихід з квартири.

З метою доведення свого злочинного умислу до кінця, ОСОБА_5 разом з ножем направився у слід за ОСОБА_8 , який вийшов з квартири в коридор, до ліфтової шафи на 15 поверху.

Перебуваючи біля ліфтової шафи на 15 поверху буд. 244, у м. Харкові, по Салтівському шосе, ОСОБА_5 продовжуючи намір, направлений на заподіяння смерті потерпілому ОСОБА_8 , усвідомлюючи, що наносить удари у життєво важливий орган, розуміючи, що від його дій можуть настати особливо тяжкі наслідки у вигляді позбавлення життя потерпілого, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій, та бажаючи настання зазначених наслідків, наніс потерпілому ОСОБА_8 чотири удари кухонним ножом в область грудної клітини з лівої сторони, спричинивши згідно довідки від 16.12.2024 з ДУ «Інститут загальної та невідкладної хірургії ім. В.Т. Зайцева НАМН України»останньому проникаюче колото-різане поранення грудної клітини з ліва, лівосторонній пневмоторакс, колото-різану рану лівого плеча. Після чого ОСОБА_9 з місяця вчинення злочину пішов.

Таким чином, ОСОБА_5 виконав всі дії, які він вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але смерть потерпілого не настала з причин, що не залежали від ОСОБА_5 , а у зв`язку з тим що потерпілий ОСОБА_8 був своєчасно доставлений до медичного закладу, де йому була надана медична допомога.

15.12.2024 року о 18:00 годині за адресою: м.Харків, Салтівське шосе, буд. 244, ОСОБА_5 було затримано у порядку ст.208 КПК України.

16.12.2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст.115 Кримінального Кодексу України.

Вказаний злочин, відповідно до положень ст. 12 КК України, є тяжким.

Стаття 29 Конституції України гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК, віднесені також запобіжні заходи. Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК запобіжними заходами, а тому числі, є тримання під вартою.

Частина третя ст. 176 КПК встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено частиною першою статті 178 КПК.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Частина 4 цієї ж статті визначає, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Стаття 184 КПК визначає вимоги до змісту клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжних заходів. Крім цього стаття 192 КПК встановлює, що у разі подання клопотання про застосування запобіжного заходу після затримання особи без ухвали про дозвіл на затримання, до такого клопотання має бути доданий протокол затримання підозрюваного.

Згідно з положеннями статті 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Клопотання, подане слідчим, за погодженням з прокурором про застосування запобіжного заходу, відповідає вимогам, визначеним у ст. 184 та 192 КПК України.

Зміст клопотання містить усі необхідні відомості, що визначені ч. 1 ст. 184 КПК. Виконано вимоги ч. 2 ст. 184 КПК, а саме копію клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надано підозрюваному та його захиснику за три години до початку його розгляду, 18 лютого 2023 року. До клопотання додано документи, визначені ч. 3 ст. 184 та ч. 2 ст. 192 КПК.

Запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК).

На даній стадії досудового розслідування надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, що підтверджується: показами потерпілого ОСОБА_8 в ході якого він підтвердив, що ножові поранення йому наніс ОСОБА_5 ; показами свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які підтвердили, що бачили в руці ОСОБА_5 ніж, та те, що потерпілий підтвердив, що ножові поранення йому наніс ОСОБА_5 ; відомостями з протоколів огляду місця події, відомостями з протоколу затримання ОСОБА_5 , в ході чого виявлено та вилучено речові докази - предмети зі слідами РБК, одяг з розрізами; довідкою від 16.12.2024 з ДУ «Інститут загальної та невідкладної хірургії ім. В.Т. Зайцева НАМН України»,згідно якої встановлено, що ОСОБА_8 спричинено проникаюче колото-різане поранення грудної клітини з ліва, лівосторонній пневмоторакс, колото-різану рану лівого плеча.

Слід зазначити, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Матеріали кримінального провадження, на які посилався прокурор, при розгляді клопотання, дають підстави вважати підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, 1 ст. 115 КК України, обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Розглядаючи питання про застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі домашнього арешту, слідчий суддя приймає до уваги, що підозрюваний не одружений, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, не працює, має непогашену судимість за вчинення тяжких злочинів, тому слідчий суддя приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів на даній стадії судового розгляду неможливе.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді також не надано.

Оцінюючи наведені обставини, слідчий суддя вважає, що ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, доведені.

Стосовно ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню або ж створять загрозу суспільству.

Так, слідчий суддя приходить до висновку, що ризик передбачений п.п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, доведений, в зв`язку з тим, що підозрюваний ОСОБА_5 має можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки усвідомлюючи реальну можливість та побоюючись отримати значний термін покарання у вигляді позбавлення волі, може залишити та змінити своє фактичне місце проживання, також останній офіційно не працевлаштований, не одружений, дітей на утриманні не має.

Стосовно ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вбачає ймовірність можливості підозрюваного незаконно впливати на свідків, потерпілого, оскільки свідками та потерпілим є його сусіди, які мешкають в одному під?їзді будинку, тому, у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу підозрюваний може впливати на учасників кримінального провадження. Окрім того, встановлений факт агресивної поведінки підозрюваного під час вживання алкогольних напоїв та заподіяння тілесних ушкоджень, що може бути застосовано ним відносно свідків та повторно до потерпілого.

Згідно зі сформованою практикою Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Окрім того, відповідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Частиною 3 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою ст. 183 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи викладене суд не вбачає підстав для визначення розміру застави.

Згідно зі ст. 205 КПК України, ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 206, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів до 12.02.2025 року включно, без визначення розміру застави.

Зобов`язати старшого слідчого СВ відділу поліції № 2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_7 повідомити членів сім`ї підозрюваного про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя ОСОБА_1