Справа № 456/6510/24
Провадження № 1-кс/456/1407/2024
УХВАЛА

слідчого судді

11 грудня 2024 року місто Стрий

Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР 04.12.2024 за №0001190,

встановив:

В обґрунтування клопотання слідча покликається на те, що в Стрийське РУП ГУНП у Львівській області із письмовою заявою звернувся ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , про те, що він 17.11.2024, близько 17.30 год., перебував на території домогосподарства розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , де невідома особа викрала його мобільний телефон марки «Samsung S9t» ІМЕІ: НОМЕР_1 із стартовим пакетом НОМЕР_2 . Під час перевірки даного звернення встановлено, що до таємного викрадення мобільного телефону, вчиненого в умовах воєнного стану, причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель, АДРЕСА_3 .

09.12.2024 року громадянка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , добровільно видала працівникам поліції мобільний телефон марки «Samsung S9t», модель SМ-G965U1, ІМЕІ: НОМЕР_1 .

09.12.2024 вказаний мобільний телефон визнаний речовими доказами у кримінальному провадженні відповідно до ст. 98 КПК України.

Враховуючи викладене та те, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення, відчуження, беручи до уваги що вилучені речі є речовим доказом у провадженні, виникла необхідність накласти арешт на вказане майно.

Слідча та прокурор не прибули у судове засідання, однак у клопотанні просять здійснювати його розгляд без їх участі, що не суперечить вимогам КПК України щодо розгляду цього клопотання.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, відповідно до вимог частини 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Вивчивши аргументи, викладені в клопотанні та додані до нього матеріали, суд доходить такого висновку.

Дослідженими у судовому засіданні обставинами справи встановлено, що відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 ст. 185 КК України, внесені до ЄРДР 04.12.2024 (а.к.3) на підставі заяви ОСОБА_5 від 17.11.2024 (а.к.4). Згідно протоколу допиту потерпілого ОСОБА_5 від 04.12.2024 встановлено обставини викрадення телефона (а.к.5-6). Відповідно до заяви від 09.12.2024 ОСОБА_7 добровільно видала працівникам поліції мобільний телефон марки «Samsung S9t» ІМЕІ: НОМЕР_1 , який вона 17.11.2024 придбала у ОСОБА_8 за 700 грн. (а.к.8), який оглянуто та складено протокол огляду предмету (а.к.8). Постановою від 09.12.2024 вказаний телефон визнано речовим доказом в кримінальному провадженні (а.к.9). Згідно протоколу допиту свідка ОСОБА_7 від 09.12.2024 встановлено обставини придбання нею телефона (а.к.10-11).

Вирішуючи питання підставності накладення арешту на майно суд зважає на вимоги статей 98 та 170 КПК України, які визначають поняття доказів, встановлюють підстави та порядок накладення арешту на майно.

З системного аналізу даних норм КПК України випливає, що арешт може бути накладено виключно на майно, щодо якого особа наділена правом на відчуження, розпорядження та/або користування.

Суд враховує, що стороною кримінального провадження належним чином обґрунтована правова підстава для арешту майна, дане майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, матеріали клопотання свідчать про наявну обґрунтовану підозру у вчиненні суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Клопотання про арешт майна подано у визначений КПК України строк.

З огляду на викладене та зважаючи на те, що арешт зазначеного в клопотанні майна є необхідним для досягнення його завдання та мети застосування, а саме: збереження цього майна та запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення, відчуження, а також беручи до уваги те, що це майно у встановленому законом порядку визнано речовим доказом, тому суд вважає, що клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись статями 98, 170, 172, 173, 372 КПК України,

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Samsung S9t», модель SМ-G965U1, ІМЕІ: НОМЕР_1 , який 09.12.2024 добровільно видала ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню визначеною статтею 175 КПК України стороною кримінального провадження.

Копію ухвали негайно надіслати слідчому та особі, щодо майна якої вирішено питання про арешт.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1