Справа № 442/58/17 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/811/69/25 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2025 року м. Львів

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 на вирок Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 26.11.2024 року у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Підбуж Дрогобицького району, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.191, ч.1 ст.366 КК України,

з участю прокурора ОСОБА_8 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

встановила:

цим вироком ОСОБА_7 визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 366, ч.2 ст.191 КК України, і призначено йому покарання: за ч.1 ст.366 КК України у виді штрафу в розмірі 4 250 (чотири тисячі двісті п`ятдесят) гривень з позбавленням права обіймати посади чи займатися певною діяльністю на строк 2 роки; за ч.2 ст.191 КК України у виді 2 (два) роки обмеження волі з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк 2 (два) роки.

На підставі ст.70 КК України, шляхом поглинання менш суворого покарання більш суворим покаранням, визначено ОСОБА_7 остаточне покарання у виді 2 (два) роки обмеження волі з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк 2 (два) роки.

Визначено звільнити ОСОБА_7 від призначеного основного та додаткового покарання на підставі пунктів 2, 3 частини першої статті 49, частини п`ятої статті 74 КК України.

Вирішено питання щодо речових доказів та процесуальних витрат.

Вироком суду ОСОБА_7 визнаний винним у тому, що він, обіймаючи посаду лісничого Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство, будучи уповноваженим на виконання адміністративно-господарських та організаційно-розпорядчих функцій та будучи службовою особою, маючи умисел на розтрату майна ДП Дрогобицьке лісове господарство, а саме лісопродукції, шляхом її відчуження невстановленим особам, в період вересня-грудня 2015 року, знаходячись на території обслуговування ДП Дрогобицьке лісове господарство (юридична адреса: Львівська область, м. Дрогобич, вул. Стрийська, 29), умисно вніс до офіційних документів, зокрема: відомості переліку дерев виділу № 4.1. кварталу № 49 Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство; відомості чергової річної лісосіки по Гаївському лісництву ДП Дрогобицьке лісове господарство; матеріально-грошової оцінки лісосіки № 147г Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство; переліку дерев лісосіки № 147г Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство, завідомо неправдиві відомості щодо діаметрів стовбурів 87 дерев породи дуб червоний, які, у подальшому, підлягали рубці, зазначивши менші діаметри стовбурів, ніж фактично виявлені ним при огляді вказаних дерев, а також занизив кубомасу заготовлюваної ліквідної деревини, вказавши таку як 39,0 м.куб., засвідчивши це своїм підписом. На підставі вищевказаних документів ДП Дрогобицьке лісове господарство видано лісорубний квиток серії 02 ЛКБ № 463855 на проведення прохідної рубки у виділі № 4.1. кварталу № 49 Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство.

Вказане не відповідає дійсності, оскільки відповідно до висновку експерта № 4446 від 23.12.2016, проведеної комплексної лісогосподарської та інженерно-екологічної експертизи, розрахований запас 87 дерев дуба червоного при проведенні прохідної рубки у виділі № 4.1. кварталу № 49 Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство становить 78,07 м.куб. Таким чином, ОСОБА_7 занизив загальну кубомасу заготовлюваної ліквідної деревини дуба червоного на 39,07 м.куб.

Таким чином, ОСОБА_7 вчинив службове підроблення, а саме вніс, будучи службовою особою, до офіційних документів завідомо неправдиві відомості, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 366 КК України.

Окрім цього, згідно з укладеним між ОСОБА_7 та ДП Дрогобицьке лісове господарство договором «Про повну матеріальну відповідальність» від 14.04.2009, останній прийняв на себе повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження доручених йому підприємством матеріальних цінностей та у зв`язку з цим зобов`язується бережливо відноситися до переданих йому для зберігання матеріальних цінностей підприємства і вживати заходів до запобігання збитків.

У той же час, ОСОБА_7 умисно, зловживаючи своїм службовим становищем, допустив розтрату майна ДП Дрогобицьке лісове господарство за наступних обставин.

Так, в період грудня 2015 року, знаходячись на території обслуговування ДП Дрогобицьке лісове господарство (юридична адреса: Львівська область, м. Дрогобич, вул. Стрийська, 29), ОСОБА_7 , маючи умисел на подальшу розтрату лісоматеріалів, що є власністю держави в особі ДП Дрогобицьке лісове господарство, використовуючи свої службові повноваження лісничого Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство всупереч інтересам служби, тобто зловживаючи такими, достовірно знаючи, що внаслідок проведеної прохідної рубки у виділі № 4.1. кварталу № 49 Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство на підставі лісорубного квитка серії 02 ЛКБ № 463855 отримано 39,07 м.куб. лісопродукції, не передбаченої лісорубним квитком, зазначену лісопродукцію розтратив, а саме відчужив невстановленим особам.

Згідно з висновком експерта № 4446 від 23.12.2016, проведеної комплексної лісогосподарської та інженерно-екологічної експертизи, вартість недостовірно встановленого запасу деревини на лісосіці становить: 15999,52 грн. - вартість ділової деревини, 15035,18 грн. - вартість дров. Загальна вартість ліквідної деревини становить 31034,7 грн.

Отже, ОСОБА_7 вчинено розтрату майна ДП Дрогобицьке лісове господарство на загальну суму 31034,7 грн.

Таким чином, ОСОБА_7 , будучи службовою особою, вчинив розтрату чужого майна шляхом зловживання своїм службовим становищем, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 191 КК України.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_6 просить вирок суду скасувати, визнати ОСОБА_7 невинуватим у пред`явленому обвинуваченні та виправдати його у зв`язку з недоводеністю вчинення кримінальних правопорушень.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції не навів мотивів, з яких він відкинув доводи сторони захисту про недопустимість доказів, серед іншого, висновку комплексної судової лісотехнічної та інженерно екологічної експертизи № 4446 від 23.12.2016. Зокрема, вказує на те, що: зазначена експертиза проводилась в період, коли досудове розслідування було зупинене; у висновку експертизи відсутні дані про отримання експертами для дослідження документів, на підставі яких проводилась експертиза, що свідчить про те, що експерти самостійно збирали документальні матеріали для проведення експертизи, що є порушенням вимог ч.1 ст.412 КПК України; при проведенні такої експерти використали власні вимірювальні методи, що суперечить вимогам Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень; долучені до кримінального провадження матеріали відводу, які були предметом судової експертизи, не відповідають даним лісорубного квитка, що підтверджується показаннями свідків; визначений висновком експертизи розрахунок шкоди в розмірі 31034,70 проведений некомпетентною особою, оскільки матеріали провадження не містять даних про те, що експерт ОСОБА_9 мав необхідні знання та навики для складання висновку щодо визначення розміру шкоди у кримінальних провадженнях про злочини проти власності, а, відповідно до Інструкції, встановлення розміру шкоди є предметом судової економічної експертизи, а не інженерно-екологічної експертизи за експертною спеціальністю 10.19, яка була проведена у даній справі.

Крім того, апелянт звертає увагу на те, що мотивувальна частина вироку не містить формулювання обвинувачення за ч.1 ст.366 КК України, визнаного судом доведеним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення та наслідків кримінального правопорушення, форми вини і мотивів, а також не встановлено на чию користь було вчинено розтрату майна. Зазначає, що матеріали кримінального провадження не містять відомостей про місце, час та спосіб вилучення частини документальних матеріалів, перелік яких міститься у протоколі огляду від 10.09.2016, на які покликається суд як на доказ винуватості. Водночас, на переконання сторони захисту, зафіксовані в акті перевірки № 527/04/667 від 05.09.2016 результати не є беззаперечними та носять сумнівний характер. Окрім того, звертає увагу, що обвинувачений не приймав участі у проведенні відводу дерев, не складав матеріалів відводу та не визнає своїх підписів на сфальсифікованих матеріалах відводу, які були об`єктом експертного дослідження. Разом з тим, вказує, що зібраними доказами не підтверджено завданої шкоди ДП «Дрогобицьке лісове господарство», як обов`язкового елементу складу інкримінованого злочину, що підтвердив директор вказаного підприємства. Крім того, суд вийшов за межі судового розгляду, оскільки визначив стягнути з обвинуваченого 6606 грн. за проведення експертизи, яка стосується розрахунку завданих збитків від незаконного зрубування 9 дерев, обвинувачення в якому ОСОБА_7 не висувалось.

Прокурор ОСОБА_8 подав заперечення на апеляційну скаргу, в яких покликається на те, що всі докази були отримані відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства, сторона захисту жодного разу не ставила питання про проведення додактової чи повторної експертизи, а доводи сторони захисту про те, що обвинувачений не визнає свої підписи на відповідних документах, спростовуються проведеною у справі почеркознавчою експертизою. Враховуючи наведене, просить оскаржуваний вирок залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Заслухавши доповідача, пояснення обвинуваченого та доводи захисника, які підтримали апеляційну скаргу, думку прокурора, який заперечив проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали провадження, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що у задоволення апеляційної скарги слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції зазначених вимог дотримався та вірно встановив вину ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.191, ч.1 ст.366 КК України, яка підтверджується зібраними та перевіреними у суді першої інстанції доказами.

Так, свідок ОСОБА_10 , представник Дрогобицького ДП «Дрогобицьке лісове господарство», в суді першої інстанції показав, що, відповідно до даних бухгалтерії, будь-яких збитків, заподіяних обвинуваченим, немає. Відповідно до «Правил рубки», рубки проводять спеціалізовані бригади, а ОСОБА_7 не міг проводити відводи дерев. Всі дані лісорубного квитка відповідають фактичним. Лісорубний квиток виписувався на підставі матеріалів відводу, який проводили працівники лісового відділу. Кількість продукції відповідає. Контроль за обсягом деревини проводить лісничий.

Водночас, свідок ОСОБА_11 пояснив, що він в 2015-2016 роках працював в ДП «ДЛГ» Гаївське лісництво. До його службових обов`язків відносилось керування лісовиробничим процесом і відправка продукції. На запитання прокурора зазначив, що відомість на а.с.208 (т.2) не він складав, але підписував її. Заміри проводив він за допомогою мірної вилки на висоті 1,3 м від поверхні землі. Акт виконаних робіт на а.с.230 складав і підписував він. Дані брав згідно з ТТН як приїхала лісопродукція. Візуально переконувався, що всі дерева зрізано. Він робив Перелік, а ОСОБА_12 рубав згідно з Актом.

Допитаний в судовому засіданні експерт ОСОБА_9 повідомив суду, що в даному випадку мали зрубати 87 дерев, а зрубали - 96. Для проведення експертизи йому було скеровано слідчим супровідний лист, постанову слідчого (із врахуванням шкоди, обрахованої лісгоспом на суму 21 804 грн.), акт Державної екологічної інспекції по 96 пнях з обрахованим об`ємом деревини на 116 куб.м. 08.12.2016 року він робив власні заміри на місці. Орієнтувались по Акту екологічної інспекції 87 дерев (за матеріалами облікової відомості), а також він особисто заміряв 96 пнів дерев по факту. Оскільки виявилося зрубаними на 9 дерев більше, обрахував шкоду за середнім діаметром усіх пнів 43,7 см., бо невідомо яке дерево з якого пня забрано. Таким чином, із врахуванням постанови КМУ №655, такси 2 688 грн. та індексу інфляції, збитки по 9 деревах об`ємом 6,66 куб.м. становили 55 553,43 грн. Об`єм зрубаних 96 дерев становив 84,7 куб.м. Для прохідної рубки підставою є отриманий лісорубний квиток. 07.12.2016 року лісорубний квиток був представлений в матеріалах справи, а також перелікова відомість і ттн, з усіма документами він ознайомився. Екологічна інспекція таксову вартість не рахувала, хоча повинна була. Ділянку визначили по прив`язці до кварталів, виділів, GPS, нанесені на сателітний знімок. Розходження по лісорубному квитку та матеріально-грошовій оцінці становили сміття і гниль. Дуб червоний було завезено з-за кордону. Найбагатші грунти сприяли дуже продуктивному його зростанню. Дуб червоний рахується по секції ясеново-кленові. Встановлювався розряд висот із залишених дерев. На підставі даних діаметрів і висоти дерев комп`ютерна програма встановлює фактичні дані. Натомість, лісгоспом було занижено продукцію з І розряду до ІІ розряду. За І розрядом 87 дерев переведені в кубатуру складали 78,07 куб.м. За даними ДП «ДЛГ» цих 87 дерев по заниженому ним ІІ розряду складали 39 куб.м. об`єму деревини. Таким чином, по різниці в розрядах лісгоспом було недораховано 78,07 39 = 39.07 куб.м., що в грошовому виразі становило 31034,70 грн., вартість 9 дерев склала 55 553,43 грн. Відтак, розмір збитків разом склав 88 588,13 грн. При даних обрахунках було використано методику лісівничо-таксійних досліджень для лісового господарства із списку літератури до Висновку №17-24.

Експерт ОСОБА_13 в суді першої інстанції показав, що обрахунок збитків міг бути вшитий в Акт екологічної інспекції, який є носієм доказової інформації, за чинним на той момент п.1.4. Порядку організації проведення перевірок суб`єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затвердженого Наказом Міністерства охорони природи №464 від 10.09.2008 року. Об`єктом дослідження була рубка. Письмові документи не досліджували. Інші матеріали, ТТН могли бути надані представником лісництва при проведенні огляду кварталу. Зазначив, що такі типи експертиз проводяться лише з 2012 року, немає достатньої нормативної бази, а тому користувались науковими методиками.

ОСОБА_14 , державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції, який був допитаний в якості свідка в судовому засіданні, пояснив суду, що в 2016 році була проведена планова перевірка по ДП «ДЛГ» окремих ділянки рубок щодо їх проведення у відповідності до лісорубного квитка. В Гаївському лісництві по факту провели перевірку рубки приблизно 2015 року. Деревини вже не було. В процесі перевірки було обліковано 96 пнів дерев породи «дуб червоний». При цьому, був і представник ДП «ДЛГ». В подальшому, перевіряючим надали лісорубний квиток та всі супровідні документи (польові), які передують виписці лісорубного квитка: польові перелікові відомості; план ділянки під рубку; матеріально-грошова оцінка. По тих документах під рубку було відведено тільки 87 дерев, тобто виявлені 9 пнів були зайві. Всі 96 пнів були відзначені відбитком клейма. 9 дерев було інтерпольовано по таблицях і проведено розрахунок розміру збитків. Було складено Акт і в офісі Державної екологічної інспекції один примірник надано керівнику ДП «ДЛГ». Викладено детальний опис виявлених порушень, зокрема, в кварталі 49, виділі 4.1, на площі 3.0 занижено кубомасу на 79 куб.м. Використовувалась методика переводу пня на висоту грудей (1,3 м.) і встановлено, що діаметри стовбурів були занижені. У польовій переліковій відомості було відзначено 100 дерев. Обчислення проводить ліцензована програма, яка видає матеріально-грошову оцінку лісосіки (МГОЛ). З неї видно, скільки та якого виду деревини попадає під рубку і йде в лісовий квиток. Відтак, віднайшли 96 дерев, а менших діаметрів пнів може і не знайшли.

Крім того, допитаний в судовому засіданні як свідок ОСОБА_15 , начальник відділу державного екологічного нагляду контролю природно-заповідного фонду лісів та рослинного світу, пояснив суду, що при перевірці було виявлено 96 пнів з клеймами, а отже 9 дерев було зайво зрізано.

Разом з тим, свідок ОСОБА_16 ,лісничий Раневицького лісництва філії ДЛГ, показав суду, що в серпні 2016 року було проведено прохідну рубку на площі 2 га. З неї отримано 38 куб.м. ліквідної деревини, 10 куб.м. з неї ділової. В 2017 році на сусідній ділянці більшою площею 2,2 га отримано 120 куб.м. ліквідної деревини. При тому, що насадження всюди однотонне і та сама густина. Дерева породи «Червоний дуб». Підтвердив свої покази на досудовому слідстві. Додав, що в ті часи клеймо мав лісничий і майстер лісу. Робиться відвод і матеріали надаються в лісгосп, а той хто підписує лісорубний квиток має сказати якісний він чи ні. Крім того, має робитися товарно-грошова оцінка. Екологічна інспекція вірно виявила порушення. В той час лісництво само проводило рубку без представника лісгоспу.

Як пояснив в судовому засіданні суду першої інстанції свідок ОСОБА_17 , який на той час був начальником обвинуваченого, в грудні 2015 року був виписаний лісорубний квиток на право проведення рубки в Гаївському лісництві (квартал 49 виділ 4). Спочатку був проведений відвід на даній ділянці і зроблена матеріально-грошова оцінка. Матеріали передано в лісгосп. Начальник відділу ОСОБА_18 виписав лісорубний квиток на підставі відводу, а директор лісгоспу його видав. Після цього, ОСОБА_7 розписався за квиток і провів рубку. В подальшому, екологічна інспекція виявила на тій ділянці на 9 пнів більше. Методика обмірів деревини по переводу на висоту грудей взята з нормативного акта, який пройшов відповідну реєстрацію і при відводі вони її використовують.

При цьому, свідок ОСОБА_19 повідомив суду першої інстанції, що під час його керівництва Дрогобицьким лісгоспом всі рубки проводились згідно з відводами. Лісорубний квиток виписував або ОСОБА_17 або він. Перелік та обмір дерев готував лісовий відділ, а йому готувала група відводів. Зазначена рубка відбувалася на підставі базового користування, а матеріальна відповідальність лежала на лісничому ОСОБА_7 .

Водночас, свідок ОСОБА_20 , який був слідчим у даній справі та був допитаним в судовому засіданні як свідок, пояснив суду, що ОСОБА_7 намагався ухилитися від отримання підозри, а вона була обґрунтована і підтверджена процесуальним прокурором. 12.09.2016 року скерував копію постанови про призначення експертизи.

Окрім того, вина ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.191, ч.1 ст.366 КК України, підтверджується наступнимизібраними по справі доказами.

Так, актом Державної екологічної інспекції України №527/04/677 підтверджується факт виявлення порушень в кварталі 49, виділ 4.1, на площі 3.0 га Гаївського лісництва ДП «ДЛГ» при проведенні прохідної рубки (а.с.212, т.2).

З протоколу тимчасового доступу до речей і документів від 09.09.2016 року (а.с.223, т.2) вбачається, що в Державному підприємстві «Дрогобицьке лісове господарство» у присутності головного лісничого ОСОБА_17 поліцією було вилучено: 1) Лісорубний квиток серії 02 ЛКБ №463855 від 07.12.2015 року (а.с.207, т.2); 2) Відомість чергової річної лісосіки по Гаївському лісництву Дрогобицького лісгоспу №463855 від 07.12.2015 року (а.с.208); 3) Відомість переліку дерев від 08.09.2015 року; 4) Матеріально-грошова оцінка лісосіки №147г (а.с.210); 5) Перелік дерев лісосіки №147г (а.с.211); 6) Копія протоколу обшуку від 12.08.2016 слідчої ОСОБА_21 .

Зокрема, документами, переліченими у пункатах 1, 3-5 вищезазначеного переліку, в сукупності підтверджується факт внесення до них завідомо неправдивих відомостей.

Як відомо з протоколу їх огляду від 10.09.2016 року, у ході проведення такого із документів, які зазначені у пунктах 2-5, зроблено фотокопії та завірено печаткою «Для пакетів» (а.с.225-226).

Нарядом-актом на виконання робіт від 02.01.2016 стверджується час початку 07.12.2015 та закінчення робіт 31.12.2015 в кварталі 49, виділ 4.1, за лісорубним квитком № 463855.

Даними рапорту про рух лісопродукції ОСОБА_12 за грудень 2015 року встановлено, що ДП «ДЛГ» одержано 40 куб.м. деревини (в т.ч. 10 хлист дуб; 30 - дров).

Водночас, рапортом про рух лісопродукції ОСОБА_12 за січень-квітень 2016 року відображено подальше її переміщення.

З наказу по особовому складу №25-к від 15.04.2009 року директора ДП «ДЛГ» вбачається, що ОСОБА_7 прийнято на роботу лісничим Гаївського лісництва з 15.04.2009 (а.с. 245, т.2).

Даними договору про повну індивідуальну і матеріальну відповідальність між директором ДП «ДЛГ» та лісничим ОСОБА_7 підтверджується, що такий документ діє на весь період роботи працівника від 14.04.2009 (а.с. 246-247, т.2).

Як відомо з посадової інструкції лісничого, зокрема, п.2 розділу 5, останній відповідає за використання всіх площ лісфонду лісництва за призначенням із найбільшим ефектом (а.с. 252-253, т.2).

Разом з тим, висновком експерта №6/602 від 12.01.2017 (а.с.140, т.3) встановлено, що три підписи від імені ОСОБА_7 , які наявні у відомостях переліку дерев, матеріально-грошовій оцінці лісосіки та переліку дерев лісосіки виконані ОСОБА_7 , а один підпис від імені останнього, який наявний у відомості чергової річної лісосіки, виконаний іншою особою.

Згідно з висновком №4446 комплексної судової лісогосподарської та інженерно-екологічної експертизи від 23.12.2016 року встановлено, що рубка незапроектованих матеріалами лісовпорядкування зайвих 9-ти дерев при проведенні прохідної рубки у кварталі 49, виділ 4.1, Гаївського лісництва ДП «Дрогобицьке лісове господарство» є неправомірною, оскільки вчинена з порушенням ст.ст. 19, 47, 48 Лісового кодексу України та п.п. 4, 29 Правил поліпшення якісного складу лісів, затверджених постановою КМУ № 724 від 12.05.2007. Загальна шкода для насадження дуба червоного, що зростає у Гаївському лісництві, квартал - 49, виділ - 4/1 ДП «Дрогобицьке лісове господарство» становить 86 588,13 гривень, з яких 31034,7 грн. - вартість недостовірно встановленого запасу деревини на лісосіці у наслідок заниження розряду висот та 55553,43 грн. - завдані збитки від незаконного зрубування дев`яти дерев. Розрахований запас 87 дерев дуба червоного становить 78,07 м3: (84,73 м3 - 6.66 м3 = 78,07 м3). Різниця між даними матеріально-грошової оцінки лісосіки № 147г ДП «Дрогобицьке лісове господарство» становить 39,07 м3 на суму 31 034,70 грн.

Заперечення обвинуваченим вини у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.191, ч.1 ст.366 КК України, не спростовує правильних висновків суду першої інстанції про доведеність його вини у вчиненому, і апеляційним судом оцінюються як форма захисту з метою уникнення відповідальності за вчинене.

Покликання захисника у апеляційній скарзі на недопустимість доказів, зокрема, висновку комплексної судової лісотехнічної та інженерно екологічної експертизи № 4446 від 23.12.2016, колегія суддів вважає необгрнутованими з огляду на наступне.

Відповідно до п.1.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998, одним з основних видів еспертизи є інженерно-технічна, різнивидом якої є інженерно-екологічна експертиза.

Водночас, положеннями п.1.2.2 вказаної Інструкції визначено, що поряд із вказаними видами інженерно-технічних експертиз експертними установами можуть проводитись також інші їх види (підвиди) та комплексні технічні дослідження із залученням відповідних фахівців у певних галузях знань, у тому числі авіаційного та водного транспорту.

Аналіз вказаних положень свідчить про те, що до проведення комплексних інженерно-екологічних експертиз можуть залучатися відповідні фахівці у певних галузях знань.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що в даному кримінальному провадженні була проведена комплексна судова лісогосподарська та інженерно-екологічна експертиза.

Як вбачається з висновку комплексної судової лісогосподарської та інженерно-екологічної експертизи №4446 від 23.12.2016 року, проведення такої було доручено ОСОБА_13 , який є старшим судовим експертом лабораторії будівельно- та земельно-технічних досліджень, має вищу екологічну освіту, науковий ступінь кандидата технічних наук зі спеціальності «Екологічна безпека», кваліфікацію судового експерта за спеціальністю 10.19 «Дослідження обставин та організаційно-технічних причин і наслідків надзвичайної екологічної ситуації», стаж експертної роботи з 2015 року (свідоцтво № 286 від 15.09.2015 року, видане ЕКК Львівського НДІ судових експертиз від 15.09.2015 р. № 31, дійсне до 15.09.2020 р.), а також ОСОБА_9 , який є доцентом кафедри лісової таксації та лісовпорядкування Національного лісотехнічного університету України, який має науковий ступінь кандидата сільсько-господарських наук.

Таким чином, вказану експертизу проводили судовий експерт ОСОБА_13 та ОСОБА_9 , який є фахівцем у галузі лісової таксації та лісовпорядкування, що не суперчить вимогам закону.

Голослівними є доводи апелянта про недопустимість висновку вказаної експертизи у зв`язку з тим, що така не могла бути проведена під час того, як досудове розслідування було зупинене, оскільки проведення експертизи не є слідчою дією, а є процесуальною формою отримання спеціальних знань для встановлення обставин, які мають значення у кримінальному провадженні.

Крім того, кримінальне провадження зупинялося з 06.10.2016 по 22.11.2016, тобто після винесення слідчим 12.09.2016 постанови про призначення експертизи, а відтак проведення експретизи в цей період не суперечить вимогам п.5 ст.280 КПК України.

Твердження захисника про те, що експерти самостійно збирали документальні матеріали для проведення експертизи спростовуються постановою слідчого від 12.09.2016 про призначення експертизи, у п.3 резолютивної частини якої зазначено, що експертам надається копія акту, а також, на першу вимогу, матеріали кримінального провадження №0000167 від 08.09.2016, які містили саме ті документи, на які посилалися експерти у своєму висновку.

При цьому, документи, на яких ґрунтується висновок експертів, отримані в ході тимчасового доступу до документів ДП "Дрогобицьке лісове господарство" (протокол від 09.09.2016) та обшуку приміщення ДП "Дрогобицьке лісове господарство" (протокол обшуку від 12.08.2016, кримінальне провадження № 0000529 від 05.03.2016), оглянуті слідчим відповідно до протоколу огляду від 10.09.2016 та приєднані до матеріалів кримінального провадження, яке слідчий надавав експертам для вивчення. Про вивчення експертами матеріалів кримінального провадження зазначено у експертному висновку.

Не заслуговують на увагу доводи про те, що при проведенні такої експерти використали власні методи, оскільки, як пояснив в судовому засіданні суду першої інстанції експерт ОСОБА_9 , при обрахунках було використано методику лісівничо-таксійних досліджень для лісового господарства із списку літератури до Висновку №17-24, а в експертному висновку зазначено, що дослідження проводилось методом камерального вивчення матеріалів кримінальної справи.

Поясненнями експерта ОСОБА_9 спростовуються, також, покликання сторони захисту на розходження даних у лісорубному квитку та матеріально-грошовій оцінці. Так, експерт в судовому засіданні пояснив, що такі розходження ставновили сміття і гниль.

Хибними є доводи апелянта про те, що розрахунок шкоди проведений некомпетентною особою, з огляду на те, що експерт ОСОБА_13 має кваліфікацію за спеціальністю 10.19, яка передбачає визначення розміру екологічних збитків (шкоди, завданої довкіллю) від забруднення навколишнього природного середовища, пошкодження або знищення об`єктів тваринного та рослинного світу.

А тому, враховуючи, що експертний висновок комплексної експертизи підписано обома експертами на кожному аркуші, висновки щодо спричиненої шкоди підписані обома експертами, визначення розміру завданої шкоди, на переконання колегії суддів, могло бути предметом комплексної експертизи, а розрахунок проведений компетентною особою, яка має відповідну кваліфікацію.

При цьому, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що сторона захисту під час досудового розслідування та судового розгляду справи жодного разу не ставила питання про проведення додаткової або повторної експертизи, яка б могла спростувати або підтвердити їхні доводи.

Таким чином, відповідно до ст. 84 КПК України, висновок експерта є джерелом доказів, а суд першої інстанції надав належну оцінку висновку експертизи № 4446 від 23.12.2016, встановивши його відповідність вимогам закону.

Необгрунтованими є доводи апеляційної скарги про те, що матеріали кримінального провадження не містять відомостей про вилучення частини документальних матеріалів, перелік яких міститься у протоколі огляду від 10.09.2016, а також про їх недопустимість, з огляду на наступне.

Так, відповідно до протоколу обшуку від 12.08.2016, серед вилученого в ДП "Дрогобицьке лісове господарство" були папки з документами Гаївського лісництва, зокрема, з вмістом товаро-транспортних накладних і рапортів. Усі вилучені у ході обшуку документи докладно описані у протоколі огляду від 10.09.2016.

Як вбачається, кожен документ у цьому протоколі описаний із зазначенням його назви, кількості аркушів, дати та номеру складання. З окремих документів виготовлено фотокопії, які долучено до протоколу, що спростовує доводи апелянта в цій частині.

Щодо твердження, що посадова інструкція та договір від 14.04.2019 про матеріальну відповідальність не підтверджують вину ОСОБА_7 , колегія суддів зазначає наступне.

Як відомо з посадової інструкції лісничого, ОСОБА_7 ,відповідно до покладених обов`язків, уповноважений на виконання адміністративно-господарських та організаційно-розпорядчих функцій та є службовою особою, оскільки зобов`язаний здійснювати координацію роботи майстрів виробничих дільниць та інших служб, добір кадрів працівників, їх розстановку і доцільне використання; забезпечувати додержання правил відпуску лісу на пні, рубання лісу, побічного користування лісом, пожежної безпеки, санітарних і природоохоронних правил у лісах; проводити огляд місць рубань і заготовленої деревини та іншої продукції лісу.

Водночас, за договором «Про повну матеріальну відповідальність» від 14.04.2009, ОСОБА_7 прийняв на себе повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження доручених йому підприємством матеріальних цінностей та у зв`язку з цим зобов`язався бережливо відноситися до переданих йому для зберігання матеріальних цінностей підприємства і вживати заходів до запобігання збитків.

Не зважаючи на це, будучи достовірно обізнаним, що внаслідок проведеної прохідної рубки у виділі № 4.1., кварталу № 49, Гаївського лісництва ДП «Дрогобицьке лісове господарство» на підставі лісорубного квитка серії 02 ЛКБ № 463855 отримано 39,07 м.куб. лісопродукції, не передбаченої лісорубним квитком, умисно розтратив зазначену лісопродукцію.

Голослівними є твердження про те, що зафіксовані в акті перевірки № 527/04/667 від 05.09.2016 результати не є беззаперечними та носять сумнівний характер, оскільки такі не підтверджуються жодними доказами, а вказаний актв судовому порядку не оскаржувався та жодного разу не ставився під сумнів під час розгляду справи та досудового розслідування.

Як вбачається з матеріалів справи, відкриття матеріалів під час судового розгляду протилежній стороні відбувалося як з боку сторони обвинувачення, так і з боку сторони захисту одночасно, що відповідає принципу змагальності, викладеному у п.15 ч.1 ст.7 КПК України, враховуючи, що докази були отримані сторонами вже після скерування обвинувального акту до суду. При цьому, жодних зауважень щодо недопустимості доказів захисником не висловлювались.

На думку колегії суддів, прийняття судом цих доказів відбулося у відповідності до вимог ч.11 ст.290 КПК України, натомість застосування наслідків, передбачених ч.12 ст.290 КПК України, застосовується судом у разі якщо сторона кримінального провадження не здійснить відкриття матеріалів відповідно до положень цієї статті, що спростовує доводи апеляційної скарги в цій частині.

Відтак, на переконання колегії суддів, наявні в матеріалах справи докази були отримані в передбаченому законом порядку та відповідаються критеріям належності та допустимості.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що захисник просив визнати недопустимими докази у справі, однак не заявив клопотання в суді апеляційної інстанції про безпосереднє дослідження таких доказів.

Доводи сторони захисту про те, що обвинувачений не визнає свої підписи на документах відводу спростовуються проведеною у справі почеркознавчою експертизою, яку сторона захисту, також, не оскаржувала протягом досудового та судового слідства.

Посилання апелянта на упереджене ставлення суду щодо стягнення з ОСОБА_7 вартості розрахунку шкоди, проведеного в рамках експертизи від 23.12.2016 № 4446, на переконання суду апеляційної інстанції, є безпідставним.

Так, розрахунок шкоди проводився під час проведення експертизи. Відповідно до висновку експертів, загальна шкода для насадження дубу червоного у відділі № 4.1. кварталу № 49 Гаївського лісництва ДП «Дрогобицьке лісове господарство» становив 86588, 13 грн., з яких вартість недостовірно встановленого запасу деревини на лісосіці унаслідок заниження розряду висот становить 31034,7 грн., а збитки від незаконного зрубування 9 (девяти) дерев - 55553,43 грн.

Постановою слідчого від 27.12.2016 матеріали, що стосувалися незаконного зрізування в ході прохідної рубки 9 дерев породи дуба червоного виділено із кримінального провадження №0000167 від 08.09.2016.

Постанова не долучалася до матеріалів судового провадження через те, що вона не є доказом вини ОСОБА_7 .

Водночас, встановлена експертами в ході проведення експертизи від 23.12.2016 № 4446 вартість розкраденої ліквідної деревини в сумі 31034,7 грн., зазначена в підозрі, висунутій ОСОБА_7 27 грудня 2016 року, в обвинувальному акті та у вироку, як доказ вини ОСОБА_7 .

Таким чином, суд обґрунтовано стягнув з ОСОБА_7 вартість проведення експертизи і вартість розрахунку спричиненої шкоди.

Суд апеляційної інстанції не бере до уваги твердження апелянта про те, що оскаржуваний вирок не містить належного формулювання обвинувачення, оскільки в мотивувальній частині вироку зазначено формулювання обвинувачення, визнаного судом доведеним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення та наслідків кримінального правопорушення, форми вини і мотивів кримінального правопорушення, що відповідає вимогам ч.3 ст.374 КПК України.

Разом з тим, судом першої інстанції обґрунтовано виключено обвинувачення за ч.1 ст.366 КК України у вчиненні ОСОБА_7 службового підроблення відомостей чергової річної лісосіки по Гаївському лісництву Дрогобицького лісгоспу від 07.12.2015 № 463855, однак належним чином не відображено це у формулюванні обвинувачення, визнаного судом доведеним, що, на думку колегії суддів, є помилкою, яка носить формальний характер, жодним чином не впливає на конституційні права і свободи обвинуваченого та може бути виправлено судом апеляційної інстанції.

Відтак, колегія суддів вважає, що, покликаючись на безпосередньо досліджені докази, суд першої інстанції, відповідно до ст. 94 КПК України, всебічно, повно та неупереджено дослідив всі обставини кримінального провадження, керуючись законом, оцінив кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, в сукупності зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку, дійшов до правильного висновку про доведеність вини обвинуваченого ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.191, ч.1 ст.366 КК України.

Відповідно до вимог ст. 65 КК України особі, яка вчинила злочин, має бути призначене покарання необхідне і достатнє для її виправлення та попередження нових злочинів, з урахуванням ступеню тяжкості вчиненого злочину, особи винного та обставин, що пом`якшують і обтяжують покарання.

При призначенні покарання обвинуваченому ОСОБА_7 суд першої інстанції врахував ступінь тяжкості вчинених ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, особу винного, який раніше не судимий, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, характеризується виключно позитивно, має грамоти та заохочення, його вік, сімейний стан, відсутність обставин, які пом`якшують та обтяжують покарання.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що покарання обвинуваченому ОСОБА_7 призначене з дотриманням вимог ст. 65 КК України у межах, встановлених у санкціях статей в редакції на час вчинення кримінальних правопорушень, та є необхідним й достатнім для його виправлення та попередження вчинення ним нових злочинів.

Крім того, відповідно до вимог ч. 1 ст. 70 КК України, суд першої інстанції вірно визначив, що обвинуваченому необхідно визначити остаточне покарання за сукупністю кримінальних правопорушень шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим.

Водночас, відповідно до ч. 5 ст. 74 КК України, особа може бути за вироком суду звільнена від покарання на підставах, передбачених статтею 49 цього Кодексу.

Згідно з приписами ст. 49 КК України (в редакції на час вчинення обвинуваченим кримінальних правопорушень) особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з дня вчинення нею кримінального правопорушення і до дня набрання вироком законної сили минули такі строки: 2) три роки - у разі вчинення злочину невеликої тяжкості, за який передбачене покарання у виді обмеження або позбавлення волі; 3) п`ять років - у разі вчинення злочину середньої тяжкості.

За вчинення кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 191 КК України (у редакції на час вчинення) було передбачено покарання - обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років. За вчинення кримінального правопорушення за ч.1 ст. 366 КК України (в редакції на час вчинення) було передбачено покарання у виді штрафу до двохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Відтак, апеляційний суд погоджується з висновками місцевого суду про необхідність звільнення обвинуваченого від призначеного судом покарання, оскільки кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, були вчинені у період вересня-грудня 2015 року, тобто на момент ухвалення вироку минуло більше п`яти років.

Враховуючи вищенаведене, суд першої інстанції дійшов до правильного висновку про наявність у діях ОСОБА_7 складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.191, ч.1 ст.366 КК України, призначив останньому покарання з дотриманням вимог ст. 65 КК України та обгрунтовано звільнив його від призначеного основного та додаткового покарання на підставі п.п. 2, 3 ч.1 ст.49, ч.5 ст.74 КК України.

Істотних порушень вимог КПК України, які б давали підстави для скасування вироку суду першої інстанції відносно ОСОБА_7 колегією суддів не встановлено, а тому його слід залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 404, 405, 407, 419 КПК України, колегія суддів, -

постановила:

вирок Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 26.11.2024 року відносно ОСОБА_7 залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 без задоволення.

Виключити з мотивувальної частини вироку посилання на службове підроблення ОСОБА_7 відомостей чергової річної лісосіки по Гаївському лісництву Дрогобицького лісгоспу №463855 від 07.12.2015 року за ч.1 ст.366 КК України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення, та на неї може бути подана касаційна скарга протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4