Справа № 626/3621/24
Провадження № 1-кс/626/1765/2024
УХВАЛА

30 грудня 2024 року м. Берестин

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №000976, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.10.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 2392 КК України,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся в суд із клопотанням про скасування арешту майна по кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР за №0000976від 09.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 2392 КК України.

У клопотанні посилається на те, що ухвалою слідчого судді Красноградського районного суду Харківської області від 11.10.2024 накладено арешт на екскаватор гусеничний марки "CATERPILLAR 320" р.н. НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить ОСОБА_3 , який є речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Вважає, що арешт повинен бути скасований, оскільки в рамках досудове розслідування проведені всі необхідні слідчі дії вже проведені, тому арешт має бути припинений, а майно повернуто його власнику.

З врахуванням наведеного просить скасувати арешт повернувши вказане майно власнику.

В судове засідання власник майна ОСОБА_3 не з`явився, розгляд заяви про скасування арешту майна просить проводити без його участі.

Прокурор Берестинської окружної прокуратури ОСОБА_4 , також не прибула, направила до суду клопотання, в якому не заперечує проти скасування арешту за вищезазначене майно.

Від слідчого Красноградського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 надійшло письмове пояснення, згідно якого зазначає, що не заперечує проти задоволення клопотання, оскільки ним як слідчим отримані всі необхідні докази для проведення повного та об`єктивного досудового розслідування.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводився.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя вважає, що заявлене клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

На підставі ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно вимог ст. 94, ст. 132, ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Із мотивувальної частини ухвали слідчого судді Красноградського районного суду Харківської області від 11.10.2024 року вбачається, що підставами накладення арешту на майно є необхідність забезпечення збереження речового доказу, дієвості кримінального провадження.

Аналізуючи положення кримінально процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, що визначено положенням ч. 2 ст. 173 КПК України. При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладається на орган досудового розслідування.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що слід врахувати необхідність забезпечення справедливого балансу між конкуруючими інтересами відповідної особи і суспільства в цілому. Необхідно зважати й на те, що цілі, згадані в цьому положенні можуть мати певне значення при визначені того, чи забезпечено баланс між вимогами відповідних суспільних інтересів і основоположним правом заявника на власність. В обох контекстах держава користується певним полем розсуду при визначені заходів, які необхідно вжити для забезпечення дотримання Конвенції. Рішення "Sargsyan v. Azerbaijan", n.220.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Ісмаїлов проти Росії" від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Задовольняючи клопотання про скасування арешту майна, суд виходить з того, що слідчий, прокурор не заперечують проти скасування арешту на майно, органом досудового розслідування отримані всі необхідні докази для проведення повного та об`єктивного досудового розслідування, тому слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст.ст. 131, 132, 171, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_3 - задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Красноградського районного суду Харківської області від 11.10.2024 на тимчасово вилучене майно, до вирішення справи по суті, екскаватор гусеничний марки "CATERPILLAR 320" р.н. НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить ОСОБА_3 - скасувати.

Транспортний засіб - екскаватор гусеничний марки "CATERPILLAR 320" р.н. НОМЕР_1 - повернути власнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя

Красноградського районного суду ОСОБА_1