справа № 760/675/16-к
провадження №11-сс/991/929/24
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2024 року м.Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

особи, яка подала апеляційну скаргу ОСОБА_5 ,

представника особи, яка подала апеляційну скаргу - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Києві апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 08 липня 2016 року про арешт майна у кримінальному провадженні №0000002 від 04 грудня 2015 року,

ВСТАНОВИЛА:

Як зазначено в апеляційній скарзі, 08 липня 2016 року ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва в справі №760/675/16-к (№1-кс/760/9231/16) задоволено клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) в кримінальному провадженні №0000002 від 04 грудня 2015 року та накладений арешт на належне ОСОБА_5 на праві власності об`єкт майна, а саме на автомобіль HYUNDAI SANTA FE, державний номер НОМЕР_1 (номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 ) шляхом заборони (позбавлення права) власнику та/або іншим уповноваженим ним особам на відчуження та розпорядження вказаним рухомим майном.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою слідчого судді, вважаючи її незаконною та необґрунтованою ОСОБА_5 02 грудня 2024 року звернувся до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання детектива НАБУ про арешт майна. Крім того до апеляційної скарги додано клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, в якому особа, яка звернулась з апеляційною скаргою в обґрунтування поважності пропуску строку апеляційного оскарження зазначав, щооскаржувану ухвалу слідчого судді отримано лише 28 листопада 2024 року.

09 грудня 2024 року та повторно 16 грудня 2024 року суддя-доповідач на виконання вимог ч.1 ст.422 КПК здійснив невідкладні заходи щодо витребування з суду першої інстанції відповідні матеріали, проте станом на час постановлення цієї ухвали відповідні матеріали не надійшли.

До початку розгляду апеляційної скарги 16 грудня 2024 року від прокурора надійшов лист-заперечення з додатками, в якому остання посилалась на те, що кримінальне провадження, в рамках якого оскаржуваною ухвалою накладався арешт на майно, на даний час перебуває на стадії судового розгляду у Вищому антикорупційному суді, а тому подана апеляційна скарга не підлягає розгляду. Просила провести судове засідання без її участі.

З метою перевірки відомостей, на які посилалась прокурор, 16 грудня 2024 року суддя-доповідач звернувся із відповідним запитом до Вищого антикорупційного суду.

В судовому засіданні особа, яка подала апеляційну скаргу ОСОБА_5 ,

його представник адвокат ОСОБА_6 подану апеляційну скаргу підтримали та просили задовольнити у повному обсязі з зазначених у ній підстав. Також вважали за можливе здійснювати апеляційний розгляд за відсутності прокурора та неотриманих з суду першої інстанції відповідних матеріалів.

Відповідно до ч.4 ст.405 КПК неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття, у зв`язку з чим апеляційний розгляд здійснено без участі прокурора.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційне провадження підлягає закриттю з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст.24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч.3 ст.392 КПК в апеляційному порядку можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді у випадках, передбачених цим Кодексом.

Законність і обґрунтованість рішень суду першої інстанції може бути забезпечена можливістю їх оскарження в апеляційному порядку. Передбачене положеннями КПК право на оскарження судових рішень є важливою гарантією забезпечення захисту прав і законних інтересів учасників кримінального провадження і процесуальним інструментом виправлення судової помилки.

Водночас право на доступ до суду не є абсолютним і підлягає дозволеним обмеженням, зокрема, щодо кола судових рішень, які можуть бути переглянуті в апеляційному порядку. Такі обмеження не шкодять самій суті права доступу до суду, переслідують легітимну мету - ефективний розгляд судом лише справ відповідного рівня значущості, а також обґрунтовані пропорційністю між застосованими засобами і поставленою метою.

Як вбачається з поданого 16 грудня 2024 року прокурором листа-заперечення та додатків до нього, у рамках проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000002 ОСОБА_5 13 серпня 2016 року повідомлено про підозру.

15 лютого 2017 року вказане кримінальне провадження об`єднано з кримінальним провадженням №0000149, яке у свою чергу 15 лютого 2017 року об`єднано з кримінальним провадженням №0000121 від 19 березня 2015 року.

26 липня 2018 року матеріали досудового розслідування, в тому числі щодо підозрюваного ОСОБА_5 , виділено в окреме провадження №0000748.

09 травня 2022 року матеріали досудового розслідування щодо ОСОБА_5 виділено з кримінального провадження №0000748 в окреме кримінальне провадження №0000094.

У подальшому обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000094 скеровано до Вищого антикорупційного суду та на даний час розглядається у об`єднаному кримінальному провадженні №0000013 від 12 січня 2021 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.2 ст.27, ч.4 ст.28, ч.5 ст.191 КК.

З листа-відповіді Вищого антикорупційного суду від 17 грудня 2024 року вбачається, що 02 листопада 2022 року до Вищого антикорупційного суду надійшов обвинувальний акт у межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 09 травня 2022 року за №0000094, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.2 ст.27, ч.4 ст.28, ч.5 ст.191 КК.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 листопада 2022 року для розгляду цього кримінального провадження визначено колегію суддів Вищого антикорупційного суду у складі головуючого судді ОСОБА_7 , суддів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 (справа №991/5177/22, провадження №1- кп/991/69/22).

У межах окресленого кримінального провадження прокурором ініційовано питання про передачу справи №991/5177/22, провадження №1-кп/991/69/22 колегії суддів Вищого антикорупційного суду у складі головуючого судді ОСОБА_10 , суддів ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , у якої перебувало кримінальне провадження, внесене 12 січня 2021 року до ЄРДР за №0000013, за обвинуваченням ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.2 ст.27, ч.4 ст.28, ч.5 ст.191, ч.2 ст.27, ч.4 ст.28, ч.2 ст.366 КК (справа №991/2242/21, провадження 1-кп/991/14/21), для вирішення питання про їх об`єднання.

09 червня 2023 року відповідне клопотання прокурора було задоволене, 15 червня 2023 року кримінальне провадження, внесене 09 травня 2022 року до ЄРДР за №0000094, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.2 ст.27, ч.4 ст.28, ч.5 ст.191 КК (справа №991/5177/22, провадження №1-кп/991/69/22) передане колегії суддів Вищого антикорупційного суду у складі головуючого судді ОСОБА_10 , суддів ОСОБА_11 , ОСОБА_13 для вирішення зазначеного питання.

15 червня 2023 року колегією суддів Вищого антикорупційного суду у складі головуючого судді ОСОБА_10 , суддів ОСОБА_11 , ОСОБА_13 постановлено ухвалу про об`єднання матеріалів кримінального провадження, внесеного 12 січня 2021 року до ЄРДР за №0000013, за обвинуваченням ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.2 ст.27, ч.4 ст.28, ч.5 ст.191, ч.2 ст.27, ч.4 ст.28, ч.2 ст.366 КК (справа №991/2242/21, провадження 1-кп/991/14/21) з матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 09 травня 2022 року за №0000094, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.2 ст.27, ч.4 ст.28, ч.5 ст.191 КК (справа №991/5177/22, провадження №1- кп/991/69/22).

Об`єднаному кримінальному провадженню присвоєно єдиний унікальний номер №991/2242/21, провадження № 1-кп/991/14/21.

Крім того, відомості про зазначену у запиті ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 08 липня 2016 року про накладення арешту на майно у межах кримінального провадження, внесеного 04 грудня 2015 року до ЄРДР за № 0000002 містяться у пункті 350 Розділу II (прийняті під час досудового розслідування процесуальні рішення) реєстру матеріалів досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 09 травня 2022 року за №0000094, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.2 ст.27, ч.4 ст.28, ч.5 ст.191 КК.

Таким чином, на час апеляційного розгляду зазначена справа перебуває на розгляді колегії суддів Вищого антикорупційного суду, особа, яка подала апеляційну скаргу, та його представник в судовому засіданні зазначили, що будь-які інші кримінальні провадження щодо ОСОБА_5 відсутні.

За положеннями п.5 ч.1 ст.3 КПК досудовим розслідуванням визнається стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується направленням до суду обвинувального акта як процесуального рішення, за яким прокурором висувається обвинувачення та відповідно закінчується досудове розслідування.

Судовим провадженням є кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами (п.24 ч.1 ст.3 КПК).

Відтак, нормами КПК чітко впорядковано стадійність кримінального провадження та вчинення відповідних процесуальних дій на кожній стадії.

Зокрема, нормами глави 26 КПК «Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування»визначено перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, при чому використання в цій главі КПК словосполучення «під час досудового розслідування» дає підстави стверджувати про те, що вказані дії, в тому числі апеляційне оскарження ухвал слідчого судді, може здійснюватися виключно на стадії досудового розслідування, тобто до направлення обвинувального акту до суду. За часовими межами досудового розслідування законодавець пов`язує саме ініціювання апеляційного провадження шляхом подачі апеляційної скарги (оскарження судового рішення) для процесуальної можливості реалізації особою захисту своїх прав шляхом перегляду рішення слідчого судді в апеляційному порядку.

Так, у разі направлення обвинувального акту до суду вже суд першої інстанції при розгляді обвинувального акту по суті вирішує всі питання безпосередньо під час судового провадження, а судовий контроль, що здійснювався на стадії досудового розслідування слідчим суддею, переходить до повноважень суду першої інстанції під час судового провадження. Протилежне може призвести до одночасного вирішення тотожних питань в межах одного кримінального провадження в різних судових провадженнях і ймовірно навіть різними судами за участі різних учасників, що неминуче створить неприпустиму конкуренцію повноважень всередині судової влади та може призвести до існування декількох рішень з одного питання в межах кримінального провадження.

За змістом положень п.9 ч.1 ст.309 КПК ухвалу слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому може бути оскаржено в апеляційному порядку лише під час досудового розслідування.

В той же час, на час подання ОСОБА_5 апеляційної скарги у грудні 2024 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000094, закінчено, обвинувальний акт з листопада 2022 року перебуває на розгляді у Вищому антикорупційному суді, у зв`язку з чим суд апеляційної інстанції не має процесуальної можливості розглядати по суті апеляційну скаргу на судове рішення слідчого судді про арешт майна після закінчення досудового розслідування у даному провадженні.

Разом із тим, якщо після відкриття апеляційного провадження буде встановлено, що воно відкрите за апеляційною скаргою на рішення, яке не підлягає апеляційному оскарженню, апеляційний суд має постановити ухвалу про закриття апеляційного провадження (ухвала Верховного Суду від 19 березня 2018 року у справі №439/1271/17, постанова Верховного Суду від 23 жовтня 2018 року у справі №180/210/17). Відповідне рішення суд апеляційної інстанції повинен постановити й у разі, якщо під час апеляційного розгляду в судовому засіданні апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді буде встановлено, що цю скаргу подано на рішення, яке не підлягає апеляційному оскарженню (ухвала Верховного Суду від 19 лютого 2019 року у справі №569/17036/118). Таким чином, апеляційне провадження може бути закрите у тих випадках, коли воно було відкрито за відсутності передбачених законом підстав або коли ці підстави відпали внаслідок відмови особи від поданої нею касаційної скарги.

Як зазначалось раніше, ст.309 КПК визначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскарженні саме під час досудового розслідування.

Враховуючи факт направлення 02 листопада 2022 року до суду обвинувального акту, який на час апеляційного провадження перебуває на розгляді колегії суддів Вищого антикорупційного суду, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, подана 02 грудня 2024 року ОСОБА_5 після закінчення досудового розслідування як стадії кримінального провадження, в межах якої КПК передбачена можливість апеляційного оскарження зазначеної ухвали слідчого судді, за положеннями ст.309 КПК не може бути переглянута в апеляційному порядку, а відкрите апеляційне провадження з розгляду скарги підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст.309, 392, 399 КПК, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 08 липня 2016 року про арешт майна у кримінальному провадженні №0000002 від 04 грудня 2015 року закрити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді:

______________ _____________ ______________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3