У Х В А Л А

Справа № 149/13/25

Провадження №1-кс/149/5/25

03.01.2025 р. м. Хмільник

Слідча суддя Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Хмільницькох окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000496, внесеному до ЄРДР 19.11.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця с. Козинці Липовецького району Вінницької області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 209 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

02.01.2025 року старший слідчий СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області з клопотанням, погодженим прокурором ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 209 КК України. З огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує в разі визнання його винним, наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи, не зможуть перешкодити встановленим ризикам та просив обрати йому запобіжний захід - тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор, слідчий клопотання підтримали, просили його задоволити.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечив, посилаючись на необгрунтованість підозри, недоведеність ризиків, на які вказує сторона обвинувачення. Вказав на можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, яке у повній мірі забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання, вказавши на відсутність ризиків та наявність у нього стійких соціальних зв`язків, родини, роботи, погодився із можливістю застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання.

Слідчий суддя, перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку учасників процесу, дійшов наступних висновків.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України.

31.12.2024 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозоу у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 209 КК України.

Мета і підстави застосування запобіжних заходів передбачена в ст. 177 КПК України.

Стаття 132 КПК України передбачає, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обґрунтованість підозри містить у собі два аспекти. Перший стосується питання права: підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого законом. Другий - питання факту: мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного кримінального правопорушення. У Рішенні "Нечипорук і Йонкало проти України" (п. 175) ЄСПЛ вказав, що поняття "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» буде залежати від усіх обставин справи (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom (Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства), § 32).

Таким чином, оцінка обґрунтованості підозри в межах розгляду порушеного клопотання (з урахуванням заперечень сторони захисту щодо такої обгрунтованості) здійснюється слідчим суддею у контексті підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження. При цьому суд враховує відмінність між стандартом доказування «обґрунтованої підозри» та «поза розумним сумнівом» (ч. 2 ст. 17 КПК України), оскільки повідомлення особі про підозру не вимагає і не може вимагати такого ж ступеня доведеності причетності особи, що й для визнання її винною у вчиненні злочину.

Обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення можна визначити як сукупність фактів та інформації, яка може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла вчинити злочин. Водночас обґрунтована підозра не може бути суто суб`єктивною та визначеною in abstracto.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази доводять обставини, які свідчать про обґрунтовану підозру у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 209 КК України, що підтверджується: витягом з ЄРДР; матеріалами Спадкової справи № 11/2024; протоколом огляду предметів від 06.11.2024; висновком судової оціночно-земельної експертизи № СЕ-19/106-24/16245-ОЗ від 27.11.2024; висновком судової оціночно-земельної експертизи № СЕ-19/106-24/16246-ОЗ від 27.11.2024; висновком судової оціночно-земельної експертизи № СЕ-19/106-24/16254-ОЗ від 27.11.2024 та іншими наданими доказами. Заперечення сторони захисту вказаних висновків слідчого судді не спростовують.

Оцінюючи наявність ризиків, на які посилається сторона обвинувачення, з урахуванням також обставин, пеердбачених ст. 178 КПК України, слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_5 офіційного доходу не має, а також не має стійких соціальних зв`язків, проживає без реєстрації в АДРЕСА_1 , характеристику за місцем фактичного проживання надати неможливо, за адресою місця реєстрації не проживає. У судовому засіданні ОСОБА_5 пояснив, що проживає у житлі, що належить його дружині, однак доказів цього, а також його спільного проживання з дружиною (яка, як пояснив сам ОСОБА_5 , потребує медичного догляду) і двома дітьми, суду не надано. За таких обставин слідчий суддя також відхиляє можливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу у виді домашнього арешту (ст. 181 КПК України), зважаючи на непідтвердженість стійких соціальних зв`язків як за місцем проживання, так і за місцем реєстрації у м. Вінниці. Сама по собі наявність у нього спільного з дружиною малолітнього сина 2022 р.н., офіціно укладеного шлюбу без підтвердження їх спільного побуту та пов"язаності взаємними правами і обов"язками, на думку суду, не є достатнім соціально стримуючим фактором поведінки ОСОБА_5 .

ОСОБА_5 раніше не судимий, є особою працездатного віку, офіційно не працює, доказів наявності у нього стабільного джерела доходу не надано. При цьому слідчий суддя враховує також розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_5 (298 230 грн.), та вагомість відповідних доказів, зокрема наявність висновків експертів щодо ринкової вартості земельних ділянок.

Слідчий суддя враховує також тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, що в сукупності з іншими обставинами свідчить про наявність ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, відомості про яких йому на час розгляду клопотання достеменно відомі та які можуть безпосередньо підтвердити причетність ОСОБА_5 до інкримінованих кримінальних правопорушень (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), що свідчить також про наявінсть ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст . 177 КПК України).

Застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, суд вважає недостатнім. Особиста порука (ст. 180 КПК України) не може бути застосована, оскільки не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть бути поручителем. Особисте зобов`язання (ст. 179 КПК України) не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не зможе запобігти встановленим ризикам. Застава (ст. 182 КПК України) не може бути обрана як єдиний запобіжний захід з огляду на розмір майнової шкоди та відсутність відомостей про законні доходи ОСОБА_5 .

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 209 КК України, зокрема і у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до шести років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю з конфіскацією майна.

Враховуючи викладене та приймаючи до уваги встановлені обставини, слідчий суддя доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання та обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Водночас, згідно ч. 3 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи обставини кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне визначити обвинуваченому заставу в розмірі 60560 гривень, що становить 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Крім цього, застосовуючи до обвинуваченим альтернативний запобіжних захід у виді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, суд вважає за необхідне відповідно до ст. 194 ч. 5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали суду визначити 30 днів, оскільки слідчим, прокурором не доведено необхідність тримання під вартою підозрюваного протягом більш тривалого строку.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194 КПК України слідча суддя,

УХВАЛИЛА:

Клопотання старшого слідчого СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів - до 01.02.2025.

Строк тримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою рахувати з моменту взяття під варту на виконання цієї ухвали.

Одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України, визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Хмільницького міськрайонного суду: Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26286152. Банк отримувача:ДКСУ, м.Київ. Код банку отримувача (МФО):820172. Рахунок отримувача UA0000401.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися за межі населеного пункту в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування з свідками у справі.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 01.02.2025 року.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державній Установі «Вінницька установа відбування покарань (№1)».

Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної Установи «Вінницька установа відбування покарань (№1)» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти, про що повідомити Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1