Справа № 629/2585/24
Номер провадження 1-во/629/16/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 грудня 2024 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_4., за участю секретаря судових засідань ОСОБА_5., розглянувши в залі судових засідань в приміщенні суду заяву потерпілого ОСОБА_1 про виправлення описки у вироку суду від 25.11.2024 року, -

встановив:

25.11.2024 Лозівським міськрайонним судом Харківської області ухвалено вирок по кримінальному провадженню відносно ОСОБА_2 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст286 ч.2 КК України.

До суду надійшла заява потерпілого ОСОБА_1 про виправлення описки у вироку суду від 25.11.2024, щодо зазначення більш детального розрахунку по цивільному позову потерпілого, та стягнути з обвинуваченого ОСОБА_2 на його користь в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 63293, 65 грн., замість зазначеної суми в розмірі 36293,65 грн.

Учасники судового провадження повідомлені про час та місце розгляду заяви, проте в судове засідання вони не з`явилися, клопотань про відкладення її розгляду не надали, що не перешкоджає розгляду заяви про виправлення описки.

Відповідно до ст. 379 Кримінального процесуального кодексу України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, чи набрало судове рішення законної сили чи ні.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акту правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили.

Передбачену ст. 379 КПК, а також ч. 5 ст. 371 цього Кодексу можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виправлення описки не може змінювати зміст судового рішення.

Як убачається зі змісту заяви, потерпілий ОСОБА_1 не погоджується із рішеннями суду та просить фактично про зміну вказаного рішення, а не про виправлення описки у вироку Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 25.11.2024.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про виправлення описки.

Керуючись ст.372,379 КПК України,

постановив:

У виправленні описки у вироку Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_3 від 25.11.2024 за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.286 ч.2 КК України - відмовити .

На ухвалу може бути подана апеляція до Харківського апеляційного суду протягом 7 діб з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_4