Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 січня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника власника майна ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000163, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0000163, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, яке було вилучене 04.12.2024 під час проведення обшуку в транспортному засобі «Hyundai Еlantra», д.н.з. НОМЕР_1 , який знаходився на автозаправці «WOG» за адресою м. Київ, Берестейський проспект, 11-Б та яким користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на:

- грошові кошти в загальній сумі 1 342 500 грн. (один мільйон триста сорок дві тисячі п`ятсот) у вигляді: купюр номіналом по 500 грн. в кількості 1673 (одна тисяча шістсот сімдесят три) шт., купюр номіналом по 1000 грн. в кількості 403 (чотириста три) шт., купюр номіналом по 200 грн. в кількості 303 (триста три) шт., купюр номіналом по 100 грн. в кількості 423 (чотириста двадцять три) шт.;

- мобільний телефон марки «INFINIX» ІМЕІ: НОМЕР_2 ;

- мобільний телефон марки «Xiomi» ІМЕІ: НОМЕР_3 ;

- блокнот з чорновими записами,

із встановленням заборони відчуження, розпорядження та користування усім перерахованим вище майном.

Доцільність клопотання обґрунтовується тим, що вилучене в ході обшуку майно визнане речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому з метою його збереження та запобігання можливості його відчуження та знищення наявні підстави для накладення на нього арешту.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання із наведених у ньому підстав.

Представник власника заперечив щодо арешту майна, вказуючи на його необґрунтованість та безпідставність та просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора з підстав, наведених ним у письмових запереченнях, поданих до суду.

Заслухавши прокурора та представника власника майна, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

При розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170 - 173 КПК України слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Водночас, при розгляді даного клопотання слідчим суддею враховуються положення ч. 2 ст. 173 КПК України, згідно з якими при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Як встановлено слідчим суддею, слідчим відділом УП в метрополітені ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000163, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється за фактом діяльності протиправного механізму щодо заволодіння бюджетними коштами державних та комунальних підприємств під час здійснення публічних закупівель товарів, робіт та послуг в умовах воєнного стану.

Встановлено, що невстановленою групою осіб, в змові із службовими особами КП «Київський метрополітен» (), зареєстровано низку суб`єктів господарської діяльності, зокрема ТОВ «КСМ-ТРЕЙД» (), для забезпечення діяльності протиправного механізму з заволодіння бюджетними коштами, шляхом надання переваг підконтрольним СГД та забезпечення їхньої перемоги під час участі у оголошених КП «Київський метрополітен» публічних закупівлях за цінами, що значно вище ринкових.

Проведеним оглядом платформи публічних закупівель «PROZORRO» встановлено, що 31.03.2023 КП «Київський метрополітен» оприлюднило інформацію про проведення процедури публічної закупівлі оливи та мастил (код за ДК 021:2015:09210000-4: Мастильні засоби) з ідентифікатором UA-2023-03-31-002081-a.

За результатами проведеної процедури закупівлі, в якій переможцем визначено ТОВ «КСМ-ТРЕЙД», 11.05.2023 між вказаним суб`єктом господарської діяльності та КП «Київський метрополітен» укладено договір №194-нх-23 про постачання оливи та мастила строком до 31.12.2023 на загальну суму 10 037 555, 70 грн (в т.ч. ПДВ в розмірі 1 672 925, 95 грн).

Для підтвердження чи спростування факту діяльності вищенаведеного протиправного механізму постановою прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва залучено відповідного спеціаліста для проведення дослідження фінансово-господарських операцій ТОВ «КСМ-ТРЕЙД».

Відповідно до висновку спеціаліста б/н від 11.11.2024 встановлено, що в наданих на дослідження матеріалах міститься інформація, згідно з якою ТОВ «КСМ-ТРЕЙД» є учасником та переможцем в процедурах закупівель (тендерах) щодо постачання продукції до комунальних підприємств, зокрема, на КП «Київський метрополітен».

Крім цього, відповідно до наданого витягу з Єдиного реєстру податкових накладних та відомостей, що містяться в ньому, спеціалістом встановлено, що ТОВ «КСМ-ТРЕЙД» в період з 01.01.2023 по 31.10.2024 здійснило закупівлю товарів, зокрема, в наступних суб`єктів господарювання: у ТОВ «ЮНІВЕРС ІМПОРТЕКС» () - полімер етилену та присадок до мастил на загальну суму 4 846 498,8 грн з ПДВ; у ТОВ «ЮНІВЕРС ІМПОРТЕКС (УКР)» () - полімер етилену та присадок до мастил на загальну суму 6 402 714,0 грн з ПДВ.

Зважаючи на зазначене, службовими особами ТОВ «КСМ-ТРЕЙД» ймовірно порушено пункт 44.1. статті 41 ПК України, внаслідок чого зазначений суб`єкт господарювання ймовірно не доплатив в період з 01.01.2023 по 30.09.2024 року до державного бюджету загальнодержавний податок у вигляді податку на додану вартість при здійсненні господарських операцій з ТОВ «ЮНІВЕРС ІМПОРТЕКС (УКР)» (), ТОВ «ЮНІВЕРС ІМПОРТЕКС» (), ТОВ «БУДСЕРВІС-ДНЕПР» (), ТОВ «АЛЕКО ІНВЕСТ» (), ТОВ «АВТОШЛЯХ 2020» (), ТОВ «АВТОНОМІЯ СЕРВІС» (), ТОВ «ЮРАЙ ЛТД» (), ТОВ «ТРАНСХЛІБАВТО» () та ТОВ «ТАЙМ ВІКТОРІ» () за умови, що зазначені взаємовідносини мали безтоварний характер, вказані суб`єкти господарювання пов`язані між собою та отримали безготівкові грошові кошти в період і обсязі відповідно до взаємовідносин, відображених у податковій звітності, становить 3 749 102,09 грн та ймовірно мають ознаки легалізації (відмивання) коштів, одержаних злочинним шляхом.

Вказаний висновок спеціаліста вказує на факт виведення службовими особами ТОВ «КСМ-ТРЕЙД» грошових коштів, отриманих на свої банківські рахунки від виконання договорів, укладених за результатами перемоги в публічних закупівлях, оголошених державним та комунальними установами, зокрема КП «Київський метрополітен», у тіньовий сектор економіки, за допомогою здійснення безтоварних фінансово-господарських операцій, які носять «фіктивний» характер, з суб`єктами господарської діяльності з ознаками «фіктивності», для подальшого обготівкування та розподілення між учасниками злочинного механізму.

З огляду на викладене, є очевидним функціонування протиправного механізму із заволодіння комунальними коштами КП «Київський метрополітен» під час виконання вказаної угоди з ТОВ «КСМ-ТРЕЙД», шляхом зловживання службовими особами своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

Під час досудового розслідування проведено ряд слідчих та процесуальних дій, у тому числі негласних слідчих (розшукових) дій, за результатами яких встановлено коло осіб, причетних до діяльності вищезгаданого злочинного механізму, та здобуто докази їх протиправної діяльності.

Зокрема, встановлено, що до вказаної діяльності причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , паспорт громадянина України № НОМЕР_5 , виданий 11.06.2024, ВОД №2 УОДПГУ ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 . Встановлено також, що він виконує функції кур`єра злочинної групи та відповідальний за отримання та розподіл грошових коштів, отриманих злочинним шляхом.

Під час досудового розслідування на підставі постанови слідчого від 04.12.2024, з метою отримання доказів діяльності наведеного вище протиправного механізму, відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 233 КПК України проведено невідкладний обшук транспортного засобу марки «Hyundai Еlantra» д.н.з. НОМЕР_1 , який знаходився за адресою: м. Київ, Берестейський проспект, 11Б, а саме на автозаправці «WOG», та яким користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказану слідчу дію було проведено у зв`язку із встановленням факту передачі ОСОБА_6 пакунку ОСОБА_5 .

Відповідно до протоколу обшуку від 04.12.2024, складеного слідчим СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , в ході проведення вказаного обшуку було виявлено та вилучено:

- грошові кошти в загальній сумі 1 342 500 грн. (один мільйон триста сорок дві тисячі п`ятсот) у вигляді: купюр номіналом по 500 грн. в кількості 1673 (одна тисяча шістсот сімдесят три) шт., купюр номіналом по 1000 грн. в кількості 403 (чотириста три) шт., купюр номіналом по 200 грн. в кількості 303 (триста три) шт., купюр номіналом по 100 грн. в кількості 423 (чотириста двадцять три) шт.;

- мобільний телефон марки «INFINIX» ІМЕІ: НОМЕР_2 ;

- мобільний телефон марки «Xiomi» ІМЕІ: НОМЕР_3 ;

- блокнот з чорновими записами.

В подальшому слідчий СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 в порядку, встановленому ч. 3 ст. 233 КПК України, звернувся до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на проведення вказаного обшуку та ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 06.12.2024 було надано дозвіл на проведення обшуку автомобіля «Hyundai Еlantra», д.н.з. НОМЕР_1 , який фактично проведено 04.12.2024 за адресою м. Київ, Берестейський проспект, 11-Б, на території автозаправки «WOG».

Згідно з постановою слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 від 05.12.2024 усе майно, вилучене в ході обшуку, визнане речовим доказом у кримінальному провадженні №0000163 від 23.07.2024.

Дослідивши матеріали клопотання, а також додаткові копії матеріалів кримінального провадження, надані прокурором до суду, матеріали письмових заперечень представника власника майна, заслухавши пояснення прокурора та представника власника майна у судовому засіданні, слідчий суддя вважає, що виявлене та вилучене в ході обшуку майно є предметом кримінально-протиправних дій та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

Слідчий суддя вважає, що прокурором доведено та матеріалами клопотання достатньою мірою підтверджується наявність факту вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, а також, що постановою слідчого від 05.12.2024 вищевказане вилучене майно визнано речовим доказом.

При цьому, в органу досудового розслідування було достатньо підстав вважати, що виявлене та в подальшому вилучене під час обшуку майно є предметом кримінально-протиправних дій та набуте протиправним шляхом, а саме під час вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Доводи представника власника майна не спростовують зазначених вище висновків суду, доказів протилежного слідчому судді не надано.

З огляду на положення ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що в органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно може призвести до зникнення, втрати, пошкодження чи передачі вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

У відповідності до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а тому незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, у зв`язку з чим накладення арешту на вказане майно є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі наведеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для накладення арешту на зазначене у клопотанні майно.

З метою забезпечення можливості органу досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій для виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України, оцінивши в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги наслідки арешту майна для власника та третіх осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя визнає за можливе задовольнити подане прокурором клопотання про арешт майна в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000163, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучене 04.12.2024 під час проведення обшуку в транспортному засобі «Hyundai Еlantra», д.н.з. НОМЕР_1 , який знаходився на автозаправці «WOG» за адресою м. Київ, Берестейський проспект, 11-Б та яким користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на:

- грошові кошти в загальній сумі 1 342 500 грн. (один мільйон триста сорок дві тисячі п`ятсот) у вигляді: купюр номіналом по 500 грн. в кількості 1673 (одна тисяча шістсот сімдесят три) шт., купюр номіналом по 1000 грн. в кількості 403 (чотириста три) шт., купюр номіналом по 200 грн. в кількості 303 (триста три) шт., купюр номіналом по 100 грн. в кількості 423 (чотириста двадцять три) шт.;

- мобільний телефон марки «INFINIX» ІМЕІ: НОМЕР_2 ;

- мобільний телефон марки «Xiomi» ІМЕІ: НОМЕР_3 ;

- блокнот з чорновими записами,

із встановленням заборони відчуження, розпорядження та користування усім перерахованим вище майном.

Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Згідно з ч.1, ч.2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1