Справа № 442/58/17
Провадження № 1-кп/442/7/2024
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2024 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретарів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

прокурорів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

обвинуваченого ОСОБА_9 ,

захисника ОСОБА_10 ,

представників потерпілого ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,

експертів ОСОБА_14 та ОСОБА_15 ,

свідків ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дрогобичі кримінальне провадження (внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000167 від 08.09.2016 року про обвинувачення:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Підбуж Дрогобицького району, жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.191, ч.1 ст.366 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно наказу № 25-к від 15.04.2009 по ДП Дрогобицьке лісове господарство, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , призначений на посаду лісничого Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство.

Відповідно до статті 1 Статуту ДП Дрогобицьке лісове господарство (надалі Статут), підприємство створене на підставі наказу Міністерства лісового господарства України від 31.10.1991 № 133 Про організаційну структуру управління лісовим господарством, зареєстровано розпорядженням голови Дрогобицької районної державної адміністрації від 29.06.1998 № 1126, засноване на державній власності, належить до сфери управління Державного комітету лісового господарства України та входить до сфери управління ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно пунктів 3.1, 3.2.1, 3.2.4, 3.2.6, статті 3 Статуту визначено, що підприємство створено з метою ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та відтворення лісів. Основними напрямками діяльності підприємства є проведення заходів з відновлення лісів, підвищення їх продуктивності, створення насаджень із швидкоростучих і технічно цінних порід, збереження та посилення захисних властивостей лісів, лісонасаджень, що виконують захисні, водоохоронні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі та рекреаційні функції, охорона лісів і захисних лісонасаджень від незаконних порубів, пошкоджень та інших лісопорушень, притягнення до адміністративної відповідальності лісопорушників та стягнення з них збитків відповідно до чинного законодавства.

Статтею 89 Лісового кодексу України (надалі Кодекс) визначено, що охорону і захист лісів на території України здійснює державна лісова охорона, яка діє у складі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань лісового господарства та підприємств, установ і організацій, що належать до сфери їх управління.

Відповідно до статті 90 Кодексу, основними завданнями державної лісової охорони є здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства, забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, захист від шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу.

Згідно «Положення про державну лісову охорону», (надалі Положення) затвердженого постановою КМУ № 976 від 16.09.2009, лісничий відноситься до посадових осіб державної лісової охорони, яка відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», має статус правоохоронного органу.

Відповідно до пункту 4 Положення основними завданнями державної лісової охорони є здійснення державного контролю за додержанням вимог лісового та мисливського законодавства, забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу, запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства.

Згідно пункту 7 Положення, посадові особи держлісохорони відповідно до покладених на неї завдань мають право безперешкодно обстежувати в установленому законодавством порядку ліси, що перебувають у власності чи користуванні громадян і юридичних осіб, складати протоколи та розглядати відповідно до законодавства справи про адміністративні правопорушення, правопорушення у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, зупиняти на території лісового фонду транспортні засоби та проводити огляд транспортних засобів, знарядь, добутих деревини та інших продуктів лісу, надсилати у відповідні державні органи матеріали про притягнення осіб, які порушили лісове законодавство, визначати за затвердженими таксами і методиками розмір збитків, завданих лісовому господарству, та шкоди заподіяної лісу внаслідок порушення законодавства у галузі мисливського господарства та полювання, видавати обов`язкові для виконання приписи з питань, що належать до їх повноважень тощо.

У відповідності до посадової інструкції лісничого Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство, ОСОБА_9 зобов`язаний здійснювати координацію роботи майстрів виробничих дільниць та інших служб, добір кадрів працівників, їх розстановку і доцільне використання; забезпечувати додержання правил відпуску лісу на пні, рубання лісу, побічного користування лісом, пожежної безпеки, санітарних і природоохоронних правил у лісах; проводити огляд місць рубань і заготовленої деревини та іншої продукції лісу.

Таким чином, ОСОБА_9 , обіймаючи посаду лісничого Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство, уповноважений на виконання адміністративно-господарських та організаційно-розпорядчих функцій та являвся службовою особою.

Так, ОСОБА_9 , маючи умисел на розтрату майна ДП Дрогобицьке лісове господарство, а саме лісопродукції, шляхом її відчуження невстановленим особам, в період вересня-грудня 2015 року, знаходячись на території обслуговування ДП Дрогобицьке лісове господарство (юридична адреса: Львівська область, м. Дрогобич, вул. Стрийська, 29), умисно вніс до офіційних документів, зокрема:

- відомості переліку дерев виділу № 4.1. кварталу № 49 Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство;

- відомості чергової річної лісосіки по Гаївському лісництву ДП Дрогобицьке лісове господарство,

- матеріально-грошової оцінки лісосіки № 147г Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство,

- переліку дерев лісосіки № 147г Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство,

завідомо неправдиві відомості щодо діаметрів стовбурів 87 дерев породи дуб червоний, які у подальшому підлягали рубці, зазначивши менші діаметри стовбурів, ніж фактично виявлені ним при огляді вказаних дерев, а також занизив кубомасу заготовлюваної ліквідної деревини, вказавши таку як 39,0 м.куб., засвідчивши це своїм підписом. На підставі вищевказаних документів, ДП Дрогобицьке лісове господарство видано лісорубний квиток серії 02 ЛКБ № 463855 на проведення прохідної рубки у виділі № 4.1. кварталу № 49 Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство.

Вказане не відповідає дійсності, оскільки відповідно до висновку експерта № 4446 від 23.12.2016, проведеної комплексної лісогосподарської та інженерно-екологічної експертизи, розрахований запас 87 дерев дуба червоного при проведенні прохідної рубки у виділі № 4.1. кварталу № 49 Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство становить 78,07 м.куб. Таким чином, ОСОБА_9 занизив загальну кубомасу заготовлюваної ліквідної деревини дуба червоного на 39,07 м.куб.

Таким чином, ОСОБА_9 обвинувачується у вчиненні службового підроблення, а саме у внесенні службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Окрім цього, згідно укладеного між ОСОБА_9 та ДП Дрогобицьке лісове господарство договору «Про повну матеріальну відповідальність» від 14.04.2009, останній прийняв на себе повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження доручених йому підприємством матеріальних цінностей та у зв`язку з цим зобов`язується бережливо відноситися до переданих йому для зберігання матеріальних цінностей підприємства і вживати заходів до запобігання збитків.

У той же час, ОСОБА_9 , умисно зловживаючи своїм службовим становищем, допустив розтрату майна ДП Дрогобицьке лісове господарство за наступних обставин.

Так, в період грудня 2015 року, знаходячись на території обслуговування ДП Дрогобицьке лісове господарство (юридична адреса: Львівська область, м. Дрогобич, вул. Стрийська, 29), ОСОБА_9 , маючи умисел на подальшу розтрату лісоматеріалів, що є власністю держави в особі ДП Дрогобицьке лісове господарство, використовуючи свої службові повноваження лісничого Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство всупереч інтересам служби, тобто зловживаючи такими, достовірно знаючи, що внаслідок проведеної прохідної рубки у виділі № 4.1. кварталу № 49 Гаївського лісництва ДП Дрогобицьке лісове господарство на підставі лісорубного квитка серії 02 ЛКБ № 463855 отримано 39,07 м.куб. лісопродукції, не передбаченої лісорубним квитком, зазначену лісопродукцію розтратив, а саме відчужив невстановленим особам.

Згідно висновку експерта № 4446 від 23.12.2016, проведеної комплексної лісогосподарської та інженерно-екологічної експертизи, вартість недостовірно встановленого запасу деревини на лісосіці становить: 15999,52 грн. - вартість ділової деревини, 15035,18 грн. - вартість дров. Загальна вартість ліквідної деревини становить 31034,7 грн.

Отже, ОСОБА_9 вчинено розтрату майна ДП Дрогобицьке лісове господарство на загальну суму 31034,7 грн.

Таким чином, ОСОБА_9 обвинувачується у вчиненні розтрати чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, тобто у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України.

Ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду від 06.02.2017 року обвинувальний акт було повернуто прокурору. Однак ухвалою апеляційного суду від 28.03.2017 року згадане рішення суду першої інстанції було скасовано з мотивів визнання обґрунтованими апеляційних доводів прокурора що наведені у ньому недоліки можуть бути усунуті в ході судового розгляду шляхом зміни обвинувачення у порядку ч.1 ст.338 КПК України. Однак, хоча й апеляційний суд таки констатував недоліки як такі, та обвинувачення надалі прокурором не змінювалося.

Справу було повернуто на новий судовий розгляд.

Ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду від 06.02.2017 року обвинувальний акт було повторно повернуто прокурору. Однак, ухвалою апеляційного суду від 11.09.2017 року згадане рішення суду першої інстанції було повторно скасовано, а справу було повернуто на новий судовий розгляд. уже із констатацією факту, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 КПК України.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_9 надав свої пояснення суду наступного змісту.

На роботу прийшов із бізнесу, де дотримувався правила нікого не дурити. Був депутатом Стрийської міської ради. Належав до політичної команди ОСОБА_22 , яка помогла стати лісничим. А це замовна кримінальна справа. Лісова служба постійно підлаштована під партію губернатора.

Тоді правила коаліція ОСОБА_23 . Всі біди почалися відколи вони завели в райраду 11% депутатів. ОСОБА_24 Панів лісничий ОСОБА_25 від «Громадянська позиція». Керівник ОСОБА_26 йшов від «Європейська солідарність». Тому він запитував голову обласного лісництва чи може йти на посаду. Той дав дозвіл.

Але згодом ОСОБА_26 не пройшов і голова області ОСОБА_27 дав замовлення на притягнення ОСОБА_9 до кримінальної відповідальності. Прокурор ОСОБА_28 тоді давав інтерв`ю, що до суду підуть справи по Пагутяку. Так було порушено 3 кримінальні справи.

Екологія нічого не побачила, сказавши що нема методики.

ОСОБА_29 заставили і з 18 неліквідних дерев зробили самовільну рубку.

По матеріально-грошовій оцінці лісосіки №147 в графі «всього ліквідних» -38, а в лісорубному квитку 40!.

У томі 3 «Відомість переліку дерев» написи здійснено трьома різними кольорами чорнил, що наводить на певні сумніви.

Далі, група відводу з майстром лісу ОСОБА_30 (без обвинуваченого) склала польову відомість і передала її до лісгоспу із відміткою про 105 дерев всього, та 18 з цих дерев неліквідні. Потім передала цю Відомість до лісгоспу, де дані з неї вводять в комп`ютерну програму. Рішпакують дерева. Тоді начальник лісового відділу Р. Лопушанський видає матеріально-грошову оцінку лісосіки №147 і Лісорубний квиток.

В матеріалах справи наявні матеріально-грошова оцінка з печаткою прокуратури Львівської області на 38 кубів і оригінал Лісорубного квитка на 40 кубів. Вони не відповідають один одному.

По матеріально-грошовій оцінці прокуратури вказано про 87 дерев та 38 кубів.

На запит адвоката з лісгоспа надали копію матеріально-грошової оцінки на 105 дерев та 40 кубів.

Екологія нарахувала 96 дерев плюс 9 дерев самовільно зрубаних.

Вказує, що розписувався на матеріально-грошовій оцінці де було зазначено 105 дерев та 40 кубів і після того йому видали Лісорубний квиток.

Цей ОСОБА_31 квиток обвинувачений передав майстрові ОСОБА_32 , щоб той провів рубку. Потім ділова і напівділова деревина складалася на одну купу, а дрова на іншу. Або відразу підприємець вантажив її на маніпулятор. Відпускав ОСОБА_32 , дрова міг відпускати обвинувачений. Виписувалась ТТН і з тим покупець їде. Потім усі ТТН формувались у звіт та передавались у лісгосп.

ОСОБА_32 також складав наряд-акт на виконання робіт де «виконано 40». У рапорті про рух лісо продукції за грудень 2015 року: «хлист 10», «дрова 30».

Прийомку, клейма бив після рубки або ОСОБА_32 або обвинувачений.

Екологія знайшла 96 пнів і якщо відштовхуватися від матеріально-грошової оцінки прокуратури, де вказано про 87 дерев, то 96-87=9 дерев вкрадено.

А якщо відштовхуватися від матеріально-грошової оцінки на запит адвоката де вказано про 105 дерев, то 105-96=9 дерев на які просто не знайшли пнів.

Крім того, по розряду висот дерев:

1) матеріально-грошова оцінка вказувала на ІІІ розряд висот

2) Екологія - на ІІ розряд висот

3) експертиза на І розряд висот.

Звідси, й різниця між І і ІІІ розрядом висот вийшла: 78-15-18=40 м.куб.

Крім того, обвинувачення використало для подання до суду підроблені докази: 1) на польовій відомості зазначено підпис ОСОБА_33 , який був прийнятий на роботу пізніше; 2) Відомість складено трьома різними чорнилами; 3) майстер ОСОБА_32 казав, що обвинуваченого при відводі не було.

Лісорубний квиток є остаточним документом, на підставі якого й проводиться рубка.

Відтак, обвинувачений наполягав на його виправданні з огляду на те, що дані допитів усіх свідків суперечать позиції прокуратури. Підозра та обвинувальний акт складені в один день і не встановлено на чию користь обвинувачений вчинив розтрату.

Захисник обвинуваченого підтримав своє письмове клопотання про визнання доказів недопустимими та просив виправдати ОСОБА_9 за відсутністю в його діях складу злочину.

Допитаний в судовому засіданні представник Дрогобицького ДП «Дрогобицьке лісове господарство» ОСОБА_12 пояснив, що відповідно до даних бухгалтерії будь-яких збитків, заподіяних обвинуваченим немає. Відповідно до «Правил рубки…» рубки проводять спеціалізовані бригади, а ОСОБА_34 не міг проводити відводи дерев. Всі дані лісорубного квитка відповідають фактичним. Лісорубний квиток виписувався на підставі матеріалів відводу, який проводили працівники лісового відділу. Кількість продукції відповідає. Контроль за обсягом деревини проводить лісничий.

Допитаний в судовому засіданні як свідок ОСОБА_16 повідомив суду, що в 2015-16 роках працював в ДП «ДЛГ» Гаївське лісництво. До його службових обов`язків відносилось керування лісовиробничим процесом і відправка продукції.

На запитання прокурора зазначив, що відомість на а.с.208 т.2 не він складав, але підписував її. Заміри проводив він за допомогою мірної вилки на висоті 1,3 м від поверхні землі. Акт виконаних робіт на а.с.230 складав і підписував він. Дані брав згідно ТТН як приїхала лісопродукція. Що всі дерева зрізано переконувався візуально. Він робив Перелік. Луців рубав згідно Акту.

Допитаний в судовому засіданні і в порядку відеоконференції експерт ОСОБА_14 повідомив суду, що в даному випадку мали зрубати 87 дерев, а зрубали - 96.

Для проведення експертизи йому було скеровано слідчим: супровідний,

постанову слідчого (із врахуванням шкоди, обрахованої лісгоспом на суму 21 804грн.),

акт Державної екологічної інспекції по 96 пнях з обрахованим об`ємом деревини на 116 куб.м.

08.12.2016 року він робив власні заміри на місці.

Орієнтувались по:

1) Акту екологічної інспекції 87 дерев (за матеріалами облікової відомості);

2) а також він особисто заміряв 96 пнів дерев по факту.

Оскільки виявилося зрубаними на 9 дерев більше, - то обрахував шкоду за середнім діаметром усіх пнів 43,7 см. , бо невідомо яке дерево з якого пня забрано.

Таким чином із врахуванням постанови КМУ №655, такси 2 688 грн. та індексу інфляції, збитки по 9 деревах об`ємом 6,66 куб.м. становили 55 553,43грн.

Об`єм зрубаних 96 дерев становив 84,7 куб.м.

Для прохідної рубки підставою є отриманий лісорубний квиток. 07.12.2016 року лісорубний квиток був представлений в матеріалах справи, плюс перелікова відомість і ттн; з усіма документами він ознайомився.

Екологічна інспекція таксову вартість не рахувала, хоча повинна була. Ділянку визначили по прив`язці до кварталів, виділів, GPS, нанесені на сателітний знімок.

Розходження по лісорубному квитку та матеріально-грошовій оцінці становили сміття і гниль.

Дуб червоний було завезено з-за кордону. Найбагатші грунти сприяли дуже продуктивному його зростанню. Дуб червоний рахується по секції ясеново-кленові. Встановлювався розряд висот із залишених дерев. На підставі даних діаметрів і висоти дерев комп`ютерна програма встановлює фактичні дані.

Натомість лісгоспом було занижено продукцію з І розряду до ІІ розряду.

За І розрядом 87 дерев переведені в кубатуру складали 78,07 куб.м.

За даними ДП «ДЛГ» цих 87 дерев по заниженому ним ІІ розряду складали 39 куб.м. об`єму деревини.

Тобто, по різниці в розрядах лісгоспом було недораховано 78,07 39 = 39.07 куб.м., що в грошовому виразі становило 31034,70 грн. Плюс. вартість 9 дерев склала 55 553,43 грн. Таким чином розмір збитків разом склав 31034,70 + 55 553,43=88 588,13 грн.

При даних обрахунках було використано методику лісівничо-таксійних досліджень для лісового господарства із списку літератури до Висновку №17-24.

Допитаний в судовому засіданні експерт ОСОБА_15 пояснив, що обрахунок збитків міг бути вшитий в Акт екологічної інспекції, який є носієм доказової інформації на той час за чинним п.1.4. Порядку організації проведення перевірок суб`єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затвердженого Наказом Міністерства охорони природи №464 від 10.09.2008 року.

Об`єктом дослідження була рубка. Письмові документи не досліджували. Інші матеріали (ТТН могли бути надані представником лісництва при проведенні огляду кварталу).

Це молоді експертизи що проводились з 2012 року, немає достатньої нормативної бази. Тому користувались науковими методиками.

Допитаний в судовому засіданні як свідок ОСОБА_17 , державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції, пояснив таке. В 2016 році була проведена планова перевірка по ДП «ДЛГ», окремі ділянки рубок щодо їх проведення у відповідності до лісорубного квитка. В Гаївському лісництві по факту провели перевірку рубки приблизно 2015 року. Деревини вже не було. В процесі перевірки було обліковано 96 пнів дерев породи «дуб червоний». При цьому був і представник ДП «ДЛГ». Потім, у конторі перевіряючим надали лісорубний квиток і всі супровідні документи (польові), які передують виписці лісорубного квитка: польові перелікові відомості; план ділянки під рубку; матеріально-грошова оцінка.

По тих документах під рубку було відведено тільки 87 дерев, тобто виявлені 9 пнів були зайві. Всі ті 96 пнів були відзначені відбитком клейма.

Далі, 9 дерев було інтерпольовано по таблицях і проведено розрахунок розміру збитків. Було складено Акт і в офісі Державної екологічної інспекції один примірник надано керівнику ДП «ДЛГ». Викладено детальний опис виявлених порушень, зокрема в кварталі 49, виділі 4.1, на площі 3.0 занижено кубомасу на 79 куб.м. Використовувалась методика переводу пня на висоту грудей(1,3 м.) і встановлено, що діаметри стовбурів були занижені.

У польовій переліковій відомості було відзначено 100 дерев. Далі, обчислення проводить ліцензована програма, яка видає матеріально-грошову оцінку лісосіки (МГОЛ). З неї видно скільки якого виду деревини попадає під рубку і йде в лісовий квиток. Відтак, віднайшли 96 дерев, а менших діаметрів пнів може і не знайшли.

Допитаний в судовому засіданні як свідок ОСОБА_18 , начальник відділу державного екологічного нагляду контролю природно-заповідного фонду лісів та рослинного світу пояснив суду таке. При перевірці було виявлено 96 пнів з клеймами. Отже 9 дерев було зайво зрізано.

Допитаний в судовому засіданні як свідок ОСОБА_19 , лісничий Раневицького лісництва філії ДЛГ пояснив суду що в серпні 2016 року було проведено прохідну рубку на площі 2 га. З неї отримано 38 куб.м. ліквідної деревини, 10 куб.м. з неї ділової.

А в 2017 році на сусідній ділянці трішки більшою площею 2,2 га отримано 120 куб.м. ліквідної деревини. При тому що насадження всюди однотонне і та сама густина. Дерева породи «Червоний дуб».

Підтвердив свої покази на досудовому слідстві. Додав, що в ті часи клеймо мав лісничий і майстер лісу. Робиться відвод і матеріали надаються в лісгосп, а той хто підписує лісорубний квиток має сказати якісний він чи ні. Крім того має робитися товарно-грошова оцінка. Порушення виявлені «екологією» є правильно. Тоді лісництво само проводило рубку без представника лісгоспу.

Допитаний в судовому засіданні як свідок ОСОБА_20 пояснив суду, що на той час був начальником обвинуваченого; в грудні 2015 року був виписаний лісорубний квиток на право проведення рубки в Гаївському лісництві (квартал 49 виділ 4). Спочатку був проведений відвід на даній ділянці і зроблена матеріально-грошова оцінка. Матеріали передано в лісгосп. Начальник відділу ОСОБА_35 виписав лісорубний квиток на підставі відводу, а директор лісгоспу його видав.

Після цього, ОСОБА_9 розписався за квиток і провів рубку. Потім, екологія виявила на тій ділянці на 9 пнів більше.

Методика обмірів деревини по переводу на висоту грудей є взята з нормативного акта який пройшов відповідну реєстрацію і при відводі вони її використовують.

Допитаний в судовому засіданні як свідок ОСОБА_21 пояснив суду, що працював слідчим у даній справі і пам`ятає тільки те, що ОСОБА_9 намагався ухилитися від отримання підозри, а вона була обґрунтована і підтверджена процесуальним прокурором. 12.09.2016 року скерував копію постанови про призначення експертизи.

Допитаний в судовому засіданні як свідок ОСОБА_26 повідомив, що під час його керівництва Дрогобицьким лісгоспом всі рубки проводились згідно відводів. Лісорубний квиток виписував або Кінаш або він. Перелік та обмір дерев готував лісовий відділ, а йому готувала група відводів. І ця рубка відбувалася на підставі базового користування. Матеріальна відповідальність лежала на лісничому( ОСОБА_9 ), якщо би було щось не так.

Незважаючи на невизнання обвинуваченим своєї вини, його вина стверджується зібраними по справі доказами, а саме:

- Актом №527/04/677 Державної екологічної інспекції України, зокрема в частині виявлених порушень в кварталі 49 виділ 4.1 на площі 3.0 га Гаївського лісництва ДП «ДЛГ» при проведенні прохідної рубки(т.2 а.с.212).

- протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 09.09.2016 року (т.2 а.с.223) в Державному підприємстві «Дрогобицьке лісове господарство» у присутності головного лісничого ОСОБА_20 . поліцією було вилучено:

1) Лісорубний квиток серії 02 ЛКБ №463855 від 07.12.2015 року(т.2 а.с.207);

2) відомість чергової річної лісосіки по Гаївському лісництву Дрогобицького лісгоспу №463855 від 07.12.2015 року( а.с.208);

3) Відомість переліку дерев від 08.09.2015 року;

4) Матеріально-грошова оцінка лісосіки №147г(а.с.210);

5) Перелік дерев лісосіки №147г(а.с.211);

6) копія протоколу обшуку від 12.08.2016р. слідчої ОСОБА_36 ;

- кожним із цих документів, зазначених у пп. 1, 3-5;

- протоколом їх огляду від 10.09.2016 року; у ході проведення огляду із документів 2)-5) зроблено фотокопії та завірено печаткою «Для пакетів» (а.с.225-226);

- нарядом-актом на виконання робіт від 2.01.2016р., яким стверджується час початку 07.12.2015 та закінчення робіт 31.12.2015 в кварталі 49 виділ 4.1 за лісорубним квитком № НОМЕР_1 ;

- рапортом про рух лісопродукції за грудень 2015р. ОСОБА_37 , за яким ДП «ДЛГ» одержано 40 куб.м. деревини(в т.ч. 10 хлист дуб; 30 - дров);

- рапортом про рух лісопродукції за січень-квітень 2016р. ОСОБА_37 , за яким відображено подальше її переміщення;

- наказом по особовому складу №25-к від 15.04.2009 року директора ДП «ДЛГ», за яким ОСОБА_9 прийнято на роботу лісничим Гаївського лісництва з 15.04.2009р. (т.2 а.с. 245);

- Договором про повну індивідуальну і матеріальну відповідальність між директором ДП «ДЛГ» та лісничим ОСОБА_9 згідно якого документ діє на весь період роботи працівника від 14.04.2009р. (т.2 а.с. 246-247);

- посадовою інструкцією лісничого згідно п.2 розділу 5 якої він відповідає за використання всіх площ лісфонду лісництва за призначенням із найбільшим ефектом(т.2 а.с. 252-253);

- висновком експерта №6/602 від 12.01.2017р.(т.3 а.с.140).

З нормативного регулювання, що підлягало до застосування станом на грудень 2015 року слід звернути увагу на таке:

Згідно пп.4,8,12,13 Постанови КМУ «Про затвердження Правил поліпшення якісного складу лісів, проведення інших рубок та робіт, пов`язаних і не пов`язаних із веденням лісового господарства» №724 від 12.05.2007 року (в редакції на 30.10.2013р.):

4. Підставою для рубок формування і оздоровлення лісів є матеріали лісовпорядкування та обстежень, які проводяться власниками лісів і постійними лісокористувачами.

8. Рубки догляду можуть бути таких видів: освітлення, прочищення, проріджування, прохідна рубка.

12. Прохідні рубки призначені для збільшення приросту кращих дерев, підвищення товарності деревостанів та скорочення строків вирощування технічно стиглої деревини, поліпшення складу, структури та підвищення стійкості деревостану.

13. Відбір дерев для рубок освітлення і прочищення провадиться лише на спеціально закладених пробних ділянках, що є еталоном для здійснення догляду на всій площі.

Для рубок проріджування та прохідних рубок відбір дерев провадиться на всій ділянці з урахуванням рівномірного розміщення кращих дерев.

Рубки проріджування при повноті деревостану 0,7, а прохідні рубки - 0,8 і нижче не проектуються.

Стаття 47 Лісового кодексу України визначає, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.

Розмір шкоди, заподіяної внаслідок порушення лісового законодавства, визначається згідно ст.ст. 10, 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та ст. 107 Лісового кодексу України у відповідності до спеціальних такс, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Розрахунок розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, проводиться за таксами, викладеними в додатку № 1, затвердженому Постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 р. № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу».

З приводу наявних доказів, суд зауважує наступне.

Матеріали лісовпорядкування та обстежень в Лісорубному квитку не конкретизовані. Лісорубний квиток був виданий для проведення прохідної рубки (т.2 а.с.207).

У відомості переліку дерев від 08.09.2015 року, зазначено їх в кількості 87 в кварталі 49 виділ 4.1 Гаївського лісництва. Твердження сторони захисту про наявність підпису ОСОБА_33 на документі іще до його прийняття на роботу, зроблена маніпулятивно. На документі проставлено тільки прізвище ОСОБА_33 , ні його підпису, ні підпису, який би наслідував його підпис - немає. А сам ОСОБА_38 дійсно прийнятий на посаду майстра лісу Гаївського лісництва з 16.11.2015 року (наказ 123-к від 12.11.2015р.), (т.2 а.с. 132);

У відомості чергової річної лісосіки по Гаївському лісництву Дрогобицького лісгоспу №463855 від 07.12.2015 року, зазначено кількість дерев - 87 та їх кубомасу 40 (т.2 а.с. 209). Проте, така не приймається до уваги судом як доказ, оскільки наявний у ній підпис в графі лісничий виконаний не ОСОБА_9 , а іншою особою згідно Висновку експерта №6/602 від 12.01.2017р.(т.3 а.с.140); відповідно, такий документ слід виключити з обвинувачення за ч.1 ст.366 КК України;

Матеріально-грошова оцінка лісосіки №147г містить дані про кількість дерев - 87 та їх кубом масу: ліквід крон 1+всього ліквід 38+сучки1 (т.2 а.с. 210); це доводить пояснення експерта ОСОБА_14 щодо зауважень обвинуваченого про розходження даних у лісорубному квитку та матеріально-грошової оцінки, що такі становили сміття і гниль.

Натомість, в даних матеріально-грошової оцінки лісосіки №147г, що надана з відповіддю від 05.05.2017р. на запит адвоката ОСОБА_39 директором ДП «ДЛГ» ОСОБА_26 , в графі лісничий взагалі відсутній підпис й тільки зазначено прізвище іншої особи. Така не відповідає вимогам до стандарту документа й відповідно не приймається до уваги судом як доказ (т.2 а.с.135). Відтак, по цих двох версіях, надавати оцінку розходженню в кількості дерев (87 і 105 відповідно), на що зверталась увага стороною захисту, позбавлено логічного змісту.

У Переліку дерев лісосіки №147г в кварталі 49 виділ 4.1 Гаївського лісництва вказується про 15 дерев ділової деревини та 72 дерева - дров`яної, що узгоджується з іншими матеріалами лісовпорядкування.

Щодо «чорнового варіанту» польової відомості…, зазначеного у п.6 матеріалів відкритих стороні обвинувачення адвокатом ОСОБА_40 Аркуш паперу в клітинку із робочими записами характеристик дерев з двома різними підписами внизу, без жодних інших реквізитів, - не відповідає вимогам і стандартам документа, а тому й не приймається судом до уваги як доказ. (т.2 а.с.133)

Актом №527/04/677 Державної екологічної інспекції України, зокрема в частині виявлених порушень в кварталі 49 виділ 4.1 на площі 3.0 га Гаївського лісництва ДП «ДЛГ» при проведенні прохідної рубки при контрольному переліку та обміру пнів зрізаних дерев породи дуб північний встановлено таких в кількості 96 одиниць; при їх переведенні на об`єм ліквідної деревини такий повинен становити 116 куб.м. згідно таблиць лісо таксаційного довідника, затвердженого Державним агентством лісових ресурсів України 27.12.2011 року. Розходження становить 96-87=9 дерев, по кубомасі: 116-37=79 куб.м., що складає 64,6%.

Відповідно до п.9.3 «Методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Державного агентства лісових ресурсів України», затверджених наказом цього відомства №9 від 21.01.2013 р., робота з відведення і таксації лісосік визнається незадовільною при розходженні даних перевірки з даними відведення по ліквідному запасу на лісосіці, ліквідному запасу окремих порід, частка яких у стані дерево складу 2 і більше одиниці понад 10%.

Розходження по загальному запасу деревини породи дуб північний на цій ділянці перевищує допустимі норми більш ніж в шість разів. Відведення насадження в рубку вважається незадовільним.

Директор ДП «ДЛГ» на той час ОСОБА_26 отримав копію цього Акту. Однак не оскаржував його і не доводив іншим способом свою позицію. Разом з тим, у своєму листі до суду, він заперечував наявні порушення; оспорював правильність визнання ДП «ДЛГ» потерпілим; заперечував заподіяння шкоди і зазначав, що цивільний позов не подавався і подаватися підприємством не буде (т.3 а.с.96). Дана позиція кардинально суперечить позиції головного лісничого ДП «ДЛГ», яким вже документально було засвідчено Обчислення розміру шкоди внаслідок вирубки 9 дерев в кварталі 49 виділ 4.1 на площі 3.0 га Гаївського лісництва, яка згідно цін на 01.01.2016 року становила 21804 гривні. Розмір збитків визначався згідно постанови КМУ №665 від 23.07.2008р.(т.2 а.с. 221).

Згідно висновку №4446 комплексної судової лісогосподарської та інженерно-екологічної експертизи від 23.12.2016 року, встановлено, що рубка незапроектованих матеріалами лісовпорядкування зайвих 9-ти дерев при проведенні прохідної рубки у кварталі 49, виділ 4.1 Гаївського лісництва ДП «Дрогобицьке лісове господарство» є неправомірною, оскільки вчинена з порушенням: ст.ст. 19, 47, 48 Лісового кодексу України та п. 4, 29 Правил поліпшення якісного складу лісів, затверджених постановою КМУ № 724 від 12.05.2007 р.

Загальна шкода для насадження дуба червоного, що зростає у Гаївському лісництві, квартал - 49, виділ - 4/1 ДП «Дрогобицьке лісове господарство» становить 86 588,13 гривень, з яких:

31034,7 грн. - вартість недостовірно встановленого запасу деревини на лісосіці у наслідок заниження розряду висот та

55553,43 грн. - завдані збитки від незаконного зрубування дев`яти дерев.

Розрахований запас 87 дерев дуба червоного становить - 78,07 м3: (84,73 м3 - 6.66 м3 = 78,07 м3). Різниця між даними матеріально-грошової оцінки лісосіки № 147г ДП «Дрогобицьке лісове господарство» становить - 39,07 м3 на суму 31 034,70 грн.

Мотивувальна частина висновку №4446 серед іншого вказує на те, що визначення поняття «незаконна рубка» на законодавчому рівні відсутнє. Проте, таке зазначено в п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 17 від 10.12.2004 р., згідно з яким незаконною визнається порубка дерев і чагарників, вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено.

А розрахунок запасу деревини в залежності діаметра на висоті грудей від діаметра на пні, за обраною в розділі 2. функцією, аналізуючи дослідний матеріал показник точності вирівнювання (0 ) рівний 0.89, вільний коефіцієнт прямує до нуля, а перший до одиниці. Це вказує на те, що вибрана модель достовірно описує дану закономірність, яку подано на рис. 2 (б).

Кубомаса 96 дерев за Актом екології встановлена у розмірі 116 куб.м. Розрахований запас цих же 96 дерев дуба червоного за висновком №4446 становить - 84,73 м3, що вказує на більш зважений розрахунок саме проведеної експертизи. Причому дуб червоний і дуб північний є синонімами у визначенні однієї і тієї ж породи дерева. Також експертизою встановлено вищий розряд висот дерев по даній лісосіці.

Відтак, наведеними доказами в їх сукупності доводиться вина ОСОБА_9 у пред`явленому йому обвинуваченні за ч.1 ст.366, ч.2 ст.191 КК України із виключенням з обвинувачення за ч.1 ст.366 КК України службового підроблення відомості чергової річної лісосіки по Гаївському лісництву Дрогобицького лісгоспу №463855 від 07.12.2015 року. Заперечення сторони захисту, посилання на певні документи, покази допитаних осіб і їх інтерпретація не знайшли свого підтвердження, або ж спростовуються наведеним вище аналізом доказів.

Лист Державного агентства лісових ресурсів України від 27.02.2012 року не є нормативним актом, а містить лише інформацію рекомендаційно-інформаційного характеру, тому вдаватись до аналізу зазначеного в ньому суд вважає зайвим.

З приводу заявлених захисником ОСОБА_10 клопотань від 30.09.2019 року та від 17.11.2020 року про визнання недопустимим доказом Висновку експерта №6/602 від 12.01.2017р. (т.3 а.с.140).

Обидва клопотання ідентичні за змістом. Однак, перше клопотання подано адвокатом задовго до відкриття прокурором цього доказу стороні захисту в судовому засіданні.

Це сталося 17.11.2020 року. Спочатку прокурор відкрив свої матеріали (39 аркушів експертного дослідження, в т.ч. Висновок №6/602) на 1:45 хв засідання; потім на 04:15 хв адвокат відкрив прокурору лист ДП «ДЛГ» від 5.11.2019 року; тоді суд запитав думку обох щодо долучення поданих протилежною стороною документів до матеріалів судового провадження; обидва не заперечили, тому суд задоволив ці клопотання за їх обопільною згодою на 05:20-05:40 хв запису. Жодних зауважень щодо недопустимості доказів адвокатом не висловлювалось. Отже, відкриття під час судового розгляду матеріалів протилежній стороні відбувалося як з боку обвинувачення, так і з боку захисту одночасно, що відповідало принципу змагальності викладеному у п.15 ч.1 ст.7 КПК України. Тим більше, докази були отримані сторонами вже після скерування обвинувального акту до суду.

Вже після судового засідання адвокат подав друге подібне клопотання. Зважаючи на вищевикладені умови, прийняття судом цих доказів вже відбулося у відповідності до вимог ч.11 ст.290 КПК України. Застосування ж наслідків передбачених ч.12 ст.290 КПК, застосовується судом у разі якщо сторона кримінального провадження не здійснить відкриття матеріалів відповідно до положень цієї статті.

Наведене адвокатом посилання на постанову ВСУ від 16.03.2017 року є не релевантним, оскільки за обставинами тієї справи докази були долучені до матеріалів судового провадження прокурором вже під час апеляційного розгляду, ще й без їх відкриття стороні захисту.

Інша наведена адвокатом постанова ВСУ від 12.10.2017 року насправді значиться в Реєстрі за №5-237кс(15)17, а не 5-237к і містить подібні до попередньої обставини.

Тому підстав для задоволення цих клопотань суд не має.

Обвинуваченому було роз`яснено право на звільнення від кримінальної відповідальності, від реалізації якого він відмовився.

Обставин, що обтяжують чи пом`якшують покарання обвинуваченому ОСОБА_9 не встановлено.

Призначаючи покарання обвинуваченому ОСОБА_9 суд враховує ступінь тяжкості вчинених кримінальних правопорушень, які кваліфікуються за ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 191 КК України, характер і мету вчинених дій, особу обвинуваченого, який раніше не судимий, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, характеризується виключно позитивно, має грамоти та заохочення. Суд дійшов висновку, що необхідним і достатнім для його виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень буде покарання, передбачене санкцією ч. 2 ст. 191 КК України (в редакції на час вчинення кримінального правопорушення), у виді обмеження волі з позбавленням права обіймати посади та займатися діяльністю, пов`язаною з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій на підприємствах, установах, організаціях усіх форм власності; передбачене ч. 1 ст. 366 КК України (у редакції на час вчинення) у виді штрафу з позбавленням права обіймати посади та займатися діяльністю, пов`язаною з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій на підприємствах, установах, організаціях усіх форм власності. На підставі ч. 1 ст. 70 КК України обвинуваченому необхідно визначити остаточне покарання за сукупністю кримінальних правопорушень шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим.

Відповідно до ч. 5 ст. 74 КК України особа може бути за вироком суду звільнена від покарання на підставах, передбачених статтею 49 цього Кодексу.

Згідно з приписами ст. 49 КК України (в редакції на час вчинення обвинуваченими кримінальних правопорушень) особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з дня вчинення нею кримінального правопорушення і до дня набрання вироком законної сили минули такі строки: 2) три роки - у разі вчинення злочину невеликої тяжкості, за який передбачене покарання у виді обмеження або позбавлення волі; 3) п`ять років - у разі вчинення злочину середньої тяжкості.

За вчинення кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 191 КК України (у редакції на час вчинення) було передбачено покарання - обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років. За вчинення кримінального правопорушення за ч.1 ст. 366 КК України (в редакції на час вчинення) було передбачено покарання у виді штрафу до двохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років. Оскільки, кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 191 КК України, ч. 1 ст. 366 КК України вчинені у період вересня-грудня 2015 року, на цей час минуло більше п`яти років.

Таким чином, обвинувачений підлягає звільненню від призначеного судом покарання відповідно до ч. 5 ст. 74 КК України.

З речовими доказами слід поступити у відповідності до ст.100 КПК України, однак, таких в ході кримінального провадження не встановлено.

Судові витрати підлягають стягненню з обвинуваченого на користь держави.

Запобіжний захід раніше обраний ОСОБА_9 у вигляді домашнього арешту закінчився, а сторони не ініціювали про його зміну чи продовження.

Керуючись 370, 371, ч.15 ст.615 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

ОСОБА_9 визнати винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 366 та ч.2 ст.191 КК України, та призначити йому покарання:

- за ч.1 ст.366 КК України штраф в розмірі 4 250 (чотири тисячі двісті п`ятдесят) гривень з позбавленням права обіймати посади чи займатися певною діяльністю на строк 2 роки;

- за ч.2 ст.191 КК України 2 (два) роки обмеження волі з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк 2 роки.

На підставі ст.70 КК України шляхом поглинання менш суворого покарання більш суворим покаранням визначити ОСОБА_9 остаточне покарання 2 (два) роки обмеження волі з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк 2 (два) роки.

Звільнити ОСОБА_9 від призначеного основного та додаткового покарання на підставі пунктів 2, 3 частини першої статті 49, частини п`ятої статті 74 КК України.

Стягнути з ОСОБА_9 на користь держави 6720 (шість тисяч сімсот двадцять) гривень за проведення експертизи №4446 від 23.12.2016 року, 6606 (шість тисяч шістсот шість) гривень за проведення експертизи №4446 від 23.12.2016 року та 1319 (одну тисячі триста дев`ятнадцять) гривень 40 копійок, а всього 14645 (чотирнадцять тисяч шістсот сорок п`ять) гривень 40 копійок.

Документи згідно постанови слідчого ОСОБА_21 від 10.09.2016 року залишити при матеріалах судового провадження.

Вирок може бути оскаржений до Львівського апеляційного суду через Дрогобицький міськрайонний суд протягом 30 днів з дня його проголошення з підстав, передбачених ст. 394 КПК України.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні вироку - після постановлення ухвали апеляційним судом.

Обвинуваченому та прокурору копію вироку вручити негайно після його проголошення.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.

Головуючий ОСОБА_1