УХВАЛА

03 березня 2025 року

м. Київ

справа № 404/3549/24

провадження № 51-747впа25

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду

у складі:

головуючого ОСОБА_2,

суддів ОСОБА_3, ОСОБА_4,

розглянувши подання в. о. голови Кропивницького апеляційного суду пронаправлення справи про адміністративне правопорушення № 404/3549/24 (провадження № 33/4809/145/25) щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

До Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло подання в. о. голови Кропивницького апеляційного суду про направлення справи про адміністративне правопорушення № 404/3549/24 (провадження № 33/4809/145/25) за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_5, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , на постанову Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16 січня 2025 року, якою останнього притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП, до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивоване тим, що ОСОБА_1 є працівником режимно-секретного сектору Кропивницького апеляційного суду, а тому розгляд справи щодо нього суддями цього суду може поставити під сумнів їхню безсторонність та неупередженість у постановленні судового рішення за результатами розгляду апеляційної скарги.

Учасників судового провадження повідомлено про дату, час та місце розгляду подання. Заперечень та заяв про відкладення розгляду подання від учасників судового провадження, які не прибули в судове засідання, не надійшло.

Перевіривши наведені у поданні доводи та додані до нього матеріали, колегія суддів дійшла такого висновку.

Згідно зі ст. 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Частиною 1 статті 8 КУпАП передбачено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 7, ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Постановою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16 січня 2025 року ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 грн з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в дохід держави у розмірі 605,60 грн.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, адвокат ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу до Кропивницького апеляційного суду.

Статтями 287, 288 КУпАП передбачено право на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення та врегульовано порядок такого оскарження.

Разом з тим, вирішення питання про направлення справи про адміністративне правопорушення з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також з одного суду апеляційної інстанції до іншого не передбачено нормами КУпАП, окрім випадку вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, службовою особою, яка працює в апараті суду.

Проте, виходячи з системного аналізу законодавства та враховуючи практику Верховного Суду, існують підстави, за наявності яких передача справи про адміністративні правопорушення на розгляд іншого суду є обов`язковою.

Такі підстави виникають у таких випадках:

1) справа стосується особи, яка працює або працювала на посаді судді у тому суді, до підсудності якого належить здійснення провадження (ухвали Верховного Суду від 18 червня 2019 року, провадження № 51-3010впа19, від 31 травня 2019 року, провадження № 51-662впа19, від 26 лютого 2024 року, провадження № 51-1045впа24);

2) особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, є працівником суду (ухвали Верховного Суду від 10 вересня 2019 року, провадження № 51-4452впа19, від 09 листопада 2018 року, провадження № 51-9689впа18, а також від 16 травня 2018 року, провадження № 51-6146впа18);

3) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду (ухвала Верховного Суду від 31 травня 2019 року, провадження № 51-662впа19).

За наявності хоча б однієї з таких обставин, з метою забезпечення реалізації конституційного права на апеляційний перегляд справи, задля об`єктивності та безсторонності розгляду справ про адміністративні правопорушення, Верховний Суд задовольняє подання апеляційних судів щодо направлення таких справ для розгляду по суті до іншого суду.

За поданням, ОСОБА_1 є працівником режимно-секретного сектору Кропивницького апеляційного суду. Щодо правового значення цієї обставини, то вона визнається низкою процесуальних кодексів такою, що зумовлює неможливість розгляду справи цим судом і вимагає передачі справи до іншого суду. Такий підхід законодавця відображений у ч. 2 ст. 32 КПК, ч. 6 ст. 31 ЦПК, ст. 28 КАС, ст. 28 ГПК. Більше того, для такої ситуації законодавець не передбачає будь-яких виключень з правила обов`язкової передачі справи.

Як зазначає Європейський суд з прав людини при тлумаченні статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, існування національної процедури, покликаної гарантувати неупередженість, є необхідною складовою права на справедливий судовий розгляд. Вона має на меті усунути будь-яку видимість упередженості і, відповідно, зміцнити довіру, яку в демократичному суспільстві суди мають викликати у громадськості (рішення ЄСПЛ у справі «Micallef v. Malta», № 17056/06, від 15 жовтня 2009 року).

Враховуючи фундаментальне значення безсторонності суду для права на справедливий судовий розгляд і загальний обов`язок держави вживати всіх необхідних заходів для забезпечення такого права, колегія суддів дійшла висновку, що доводи подання апеляційного суду є обґрунтованими.

Обставину, на яку міститься посилання у поданні суду, слід розглядати з погляду об`єктивного критерію оцінки безсторонності - існування обставин, що піддаються перевірці, які можуть поставити під сумнів безсторонність усього складу апеляційного суду.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що існують підстави для передачі справи до іншого найбільш територіально наближеного апеляційного суду для забезпечення прав учасників процесу на справедливий судовий розгляд.

Керуючись ст. 129 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ч. 2 ст. 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Суд

постановив:

Подання в. о. голови Кропивницького апеляційного суду задовольнити.

Матеріали справипро адміністративне правопорушення № 404/3549/24 (провадження № 33/4809/145/25) за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_5, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , на постанову Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16 січня 2025 року, якою останнього притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП, передати до Черкаського апеляційного суду.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4