ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2024 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі суддів

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 листопада 2024 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 , на дії Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_6 звернувся зі скаргою на бездіяльність щодо внесення відомостей до Єдиного Державного реєстру досудових розслідувань, мотивуючи свої вимоги тим, що 31 жовтня 2024 року він звернувся до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області та подав заяву про злочин у порядку ст. 214 КПК України про притягнення до кримінальної відповідальності уповноважених осіб ГУ ПФУ в Черкаській області, які на його думку, внесли до офіційних документів завідомо неправдиві відомості, а саме: змінили текст статті 50 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», що має кваліфікуватись як службове підроблення.

Тому просив: зобов`язати уповноважених осіб Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення відповідно до заяви від 31.10.2024.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 листопада 2024 року в задоволенні зазначеної скарги ОСОБА_6 відмовлено.

Ухвала слідчого судді мотивована тим, що в заяві відсутні достатні об`єктивні дані, які б підтверджували те, що описані в ній події свідчать про існування ймовірного вчинення кримінального правопорушення.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить її скасувати та задовольнити скаргу, зобов`язавши начальника Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області внести відомості до ЄРДР за його заявою.

Враховуючи, що заява ОСОБА_6 містила достатні відомості про вчинення кримінального правопорушення, уповноважена особа зобов`язана була невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання відповідної заяви внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати досудове розслідування та надати заявнику витяг з ЄРДР.

Сам скаржник в судове засідання не з`явився, просив розглянути скаргу без його участі.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог статті 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим та вмотивованим, тобто ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України; ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до вимог ст. 94 КПК України; з наведенням належних і достатніх мотивів та підстав його ухвалення.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна.

З вимог ч. 1 ст. 214 КПК України слідує, що бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до вказаного реєстру впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні. Також вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що заявник 31 жовтня 2024 року звернувся із заявою, яка зареєстрована в канцелярії Черкаського РУП ГУНП.

Довідкою Черкаського РУ поліції ГУНП в Черкаській області про результати розгляду звернення ОСОБА_6 від 18.11.2024 року розгляд звернення закінчено та встановлено наявність словесного конфлікту з приводу перерахунку пенсії.

Доводи скаржника, що слідчий суддя не намагався аналізувати справу, в вирішив погодитися з позицією Черкаського РУП не знайшли свого підтвердження, оскільки у повідомленні ОСОБА_6 не наводить будь-яких об`єктивних даних, які б підтверджували зазначене, а його твердження про можливе вчинення працівниками пенсійної служби кримінального правопорушення по підробці документів, ґрунтується виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності дій під час виконання посадових обов`язків та власному аналізі і баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність.

При цьому апеляційний суд приймає до уваги, що положеннями ст. 25 КПК України (яка регламентує засаду публічності у кримінальному судочинстві) встановлено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. Ця норма пов`язана з ч. 5 ст. 214 КПК України згідно якої до ЄРДР вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже стверджувати про те, що всі відомості, які містяться у заявах і повідомленнях, що надходять до слідчого чи прокурора, про порушення кримінального провадження мають автоматично вноситися в ЄРДР підстав не має, оскільки такі звернення мають обов`язково містити дані саме щодо вчиненого кримінального правопорушення.

Бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, може мати місце лише у разі надходження до компетентного суб`єкта заяви, яка містить інформацію про вчинення кримінального правопорушення, та невнесення відповідного запису до ЄРДР протягом 24 годин з моменту надходження такої заяви.

Додатково апеляційний суд враховує, що реєстрація заяви органом досудового розслідування не тотожна реєстрації відомостей такої заяви в ЄРДР.

За обставин даної справи апеляційний суд вважає, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Апеляційна скарга в даній справі не містить посилань на обставини, які б вказували на помилку у вирішенні скарги на бездіяльність ЧРУП, слідчим суддею, оскільки матеріали справи та сама заява ОСОБА_6 ґрунтуються на припущеннях.

Отже є вірним висновок про відсутність підстав для внесення за заявою ОСОБА_6 відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення службовими особами пенсійного фонду за фактом підробки документів.

У постанові Великої Палати № 818/1526/18 від 30.01.2019, зазначено, що саме у межах процедури оскарження рішення щодо невнесення відомостей до ЄРДР, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

За вказаних обставин, колегія суддів вважає, що сама лише незгода скаржника з правильністю висновків слідчого судді, як у цій справі, не може бути підставою для скасування відповідної ухвали в порядку апеляційного перегляду.

З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 листопада 2024 року є обґрунтованою та вмотивованою та підстав для її скасування не вбачає.

Керуючись ст. ст. 303, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 листопада 2024 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді: