У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001205 від 30 листопада 2023 року

У С Т А Н О В И В:

Прокурор Офісу Генерального прокурора звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням у кримінальному провадженні № 0001205 від 30 листопада 2023 року.

З матеріалів долучених до клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням СБ України, за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001205 від 30.11.2023, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 200, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 111 КК України.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що громадянин України та російської федерації ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) діючи за попередньою змовою з ОСОБА_5 , (РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_6 , (РНОКПП рф НОМЕР_3 ), а також з іншими громадянами України вчиняють протиправні дії, направлені на завдання шкоди суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканості, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України, а також легалізації майна, одержаного злочинним шляхом.

06.12.2024 на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28.11.2024 було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_5 .

У ході проведення вищевказаного обшуку виявлено та вилучено: мобільний телефон «IPhone 15 Pro Max» серійний номер: НОМЕР_4 IMEI: НОМЕР_5 ; ноутбук марки «Asus» s/n: НОМЕР_6 із зарядним пристроєм; флеш-носій «Samsung» темно-сірого із написом «128 USB 3.1»; жорсткий диск «Samsung» V-Nand SSD 990 PRO s/n НОМЕР_7.

06.12.2024 вказані вище речі визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Прокурор надав до суду заяву, в якій просив розглянути клопотання за його відсутності та задовольнити його з підстав, які у ньому наведені.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна проводиться без виклику власника майна.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не відбувалось на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши матеріали справи слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаних предметів, які мають доказове значення вчинення кримінального правопорушення.

Метою накладення арешту на вказані речові докази є їх збереження, оскільки їх повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винною особою кримінальної відповідальності за скоєний злочин.

Слідчий суддя враховує, що вилучене майно має суттєве значення для досудового розслідування цього кримінального провадження, а також може бути використане як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Арешт майна є необхідним для забезпечення збереження речових доказів, про що зазначається у клопотанні слідчого.

Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001205 від 30 листопада 2023 року є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час обшуку 04.12.2024 під час проведення обшуку у нежитлових приміщеннях, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон «IPhone 15 Pro Max» серійний номер: НОМЕР_4 IMEI: НОМЕР_5 ; ноутбук марки «Asus» s/n: НОМЕР_6 із зарядним пристроєм; флеш-носій «Samsung» темно-сірого із написом «128 USB 3.1»; жорсткий диск «Samsung» V-Nand SSD 990 PRO s/n НОМЕР_7 з метою забезпечення його зберігання як речового доказу у кримінальному провадженні № 0001205 від 30 листопада 2023 року, заборонивши вчиняти дії щодо користування, володіння та розпорядження вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1