КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/824/1339/2025 Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з секретарем - ОСОБА_5 ,

за участю: заявника - ОСОБА_6 ,

представника заявника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві матеріали провадження за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18 листопада 2024 року,

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18 листопада 2024 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_8 , подану в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ГУ СБУ в м. Києві та Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Прийняте рішення слідчий суддя вмотивував тим, що викладені у повідомлені ОСОБА_6 обставини не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування, оскільки не містять даних, на підставі яких можливо встановити склад кримінального правопорушення про який зазначає заявник, підслідність/підсудність можливого кримінального правопорушення, яке в свою чергу розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про його вчинення.

Як вбачається з самої заяви, у ній не наведено жодних конкретних відомих заявнику відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, про які вона зазначає у своїй заяві, а її твердження про наявність у діях мешканців квартири АДРЕСА_1 , які є сусідами заявниці, ознак кримінального правопорушення, вчиненого за викладених у повідомленні обставин, ґрунтується виключно на суб`єктивному уявленні заявниці.

На думку слідчого судді, зазначені у заяві обставини, серед іншого, позбавляють можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності суб`єктів складу злочину, в той час, як така перевірка на стадії внесення відомостей покликана в тому числі для недопущення перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

За наведених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб ГУ СБУ в м. Києві та Київській області внести до ЄРДР відомості про можливе вчинення кримінального правопорушення мешканцями квартири АДРЕСА_1 відсутні, а тому в задоволенні вимог за скаргою її адвоката слід відмовити.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 18.11.2024 року. Зобов`язати уповноважену особу ГУ СБУ в м. Києві та Київській області невідкладно, але не пізніше 24 годин після отримання органом досудового розслідування копії ухвали слідчого судді, внести відомості до ЄРДР за повідомленням ОСОБА_6 .

Крім того, просить поновити строк на оскарження ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 18.11.2024 року, визнавши підстави пропуску строку для звернення до апеляційної інстанції поважними. Зазначає про те, що вказану ухвалу було отримано лише 16.12.2024 року. У зв`язку з тим, що строк на оскарження вказаної ухвали складає 5 днів з моменту отримання, та останній день припадає на вихідний день, апеляційна скарга подається на наступний день після вихідного дня.

Щодо суті апеляційних вимог ОСОБА_8 зазначає, що ОСОБА_6 вказувала про те, що двоє невідомих осіб (чоловік та жінка), які заселились приблизно у 2020-2021 роках до квартири АДРЕСА_1 , не приховують того, що вони співпрацюють зі службами країн агресора РФ, вказуючи, що їх багато. Вони якимось чином, за допомогою своєї техніки під`єднуються до мобільних терміналів та мобільних пристроїв, щоб збирати певну інформацію. Так, ОСОБА_6 повідомляла, що за допомогою спеціальної техніки, яка використовується даними особами, можливо здійснювати несанкціоноване втручання в роботу інформаційних (автоматизованих), електронних комунікаційних, інформаційно-комунікаційних, електронних комунікаційних мереж. Таким чином, ОСОБА_6 вважає, що в діях мешканців квартири АДРЕСА_1 відносно неї вбачається склад кримінального правопорушення за ст. 127 КК України, оскільки катуючи її, за допомогою спеціальної техніки, вони впливають на її фізичний та емоційний стан, щоб отримати від неї документи на її квартиру.

Апелянт звертає увагу на те, що визначений частиною першою ст. 214 КПК України обов`язок слідчого, дізнавача або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Заслухавши доповідь судді, пояснення заявника та її представника, перевіривши матеріали суду першої інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів дійшла наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Пунктом 3 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення. З матеріалів справи за скаргою ОСОБА_8 , подану в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ГУ СБУ в м. Києві та Київській області вбачається, що заявник був належним чином повідомлений про призначений судовий розгляд скарги, в судове засідання не прибув, у скарзі просив розглянути її без його участі.

Разом з тим, копію оскаржуваної ухвали слідчого судді від 18.11.2024 року ОСОБА_8 отримав лише 16.12.2024 року, що підтверджується розпискою, наявною в матеріалах справи (а.с. 30), а апеляційна скарга направлена 23 грудня 2024 року, на наступний день після вихідного дня (а.с. 32-34).

Враховуючи, що апелянт звернувся до суду з дня отримання копії ухвали слідчого судді, колегія суддів вважає необхідним задовольнити його клопотання про поновлення пропущеного строку.

Пунктом 1 частини 1 ст. 303 КПК України визначено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк. Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Пунктом 4 ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до ЄРДР має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. На підставі Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попереднього вивчення слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Колегією суддів встановлено та зазначено слідчим суддею в ухвалі, що викладені у повідомлені ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення обставини не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування, оскільки не містять даних, на підставі яких можливо встановити склад кримінального правопорушення про який зазначає заявник, підслідність/підсудність можливого кримінального правопорушення, яке в свою чергу розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про його вчинення. При цьому, слідчий суддя зазначив про те, що як вбачається з самої заяви, у ній не наведено жодних конкретних відомих заявнику відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, про які вона зазначає у своїй заяві, а її твердження про наявність у діях мешканців квартири АДРЕСА_1 , які є сусідами заявниці, ознак кримінального правопорушення, вчиненого за викладених у повідомленні обставин, ґрунтується виключно на суб`єктивному уявленні заявниці.

Апеляційний суд, перевіривши доводи апеляційної скарги щодо порушення вимог положень ст.214 КПК, вважає обґрунтованим висновок слідчого судді про те, що висловлених у заяві тверджень недостатньо для висновку про наявність кримінальних правопорушень. Враховуючи наведене, ухвала слідчого судді є вмотивованою та підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги не вбачається.

Керуючись ч.2 ст.395, ст.ст. 404, 407 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Клопотання представника заявника ОСОБА_8 про поновлення строку задовольнити, вказаний строк поновити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_8 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18 листопада 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_8 , подану в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ГУ СБУ в м. Києві та Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

____________ _______________ _______________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4