Справа № 524/5770/16-к
Провадження № 1-кс/524/3595/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.12.2024 року місто Кременчук

Слідчий суддя Автозаводського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання (заяву) ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

УСТАНОВИЛА:

18.12.2024 до суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту його майна, застосованого в кримінальному провадженні № 0000005 від 03.01.2013 за ч. 2 ст. 358, ч. 5 ст. 191 КК України. Заяву мотивував тим, що кримінальне провадження № 0000005 від 03.01.2013 закрите постановою слідчого від 05. 07.2017.

18.12.2024 клопотання ОСОБА_3 на підставі протоколу розподілу справи між суддями розподілено слідчому судді ОСОБА_1 .

Розглянувши подане клопотання із доданими до нього матеріалами, слідчий суддя встановила наступне.

Відповідно ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 1 ст. 174 КПК).

Частини 3 та 4 ст. 174 КПК регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Натомість у ст. 174 КПК не йдеться про скасування арешту майна слідчим суддею після закінчення досудового розслідування внаслідок закриття кримінального провадження за постановою керівника органу досудового розслідування, слідчого чи дізнавача.

Ухвала слідчого судді про скасування арешту майна або відмову у його скасуванні, постановлена після закриття кримінального провадження, не передбачена кримінальними процесуальними нормами.

Отже, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого, дізнавача або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому законом слідчим, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Слід звернути увагу на те, що згідно з висновками Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у справі № 554/2506/22 від 15.04.2024, Суд вказав на те, що чинний кримінальний процесуальний закон розрізняє поняття «суд» та «слідчий суддя», визначаючи стадії кримінального провадження (досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність) здійснення ними своїх повноважень та належним чином розмежовуючи їх.

Відповідно до ч. 9 ст. 100 КПК у разі закриття кримінального провадження слідчим, дізнавачем або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.

Тобто, у закриття кримінального провадження органом досудового розслідування або органом дізнання, клопотання, подане в порядку ч. 9 ст. 100 КПК про долю речових доказів, вирішується судом, а не слідчим суддею.

З урахуванням зазначеного клопотання про скасування арешту майна, подане до слідчого судді, підлягає поверненню заявнику, оскільки слідчий суддя не наділений повноваженнями розгляду відповідних клопотань, заяв, питань тощо після закриття кримінального провадження.

Роз`яснити заявнику право звернення до суду з відповідним клопотанням у порядку кримінального судочинства.

Керуючись ст.ст. 170-175, 309, 532 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИЛА :

Повернути заявнику ОСОБА_3 клопотання про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000005, внесеного 03.01.2013 до Єдиного реєсру досудових розслідувань за ч. 2 ст. 358, ч. 5 ст. 191 КК України.

Ухвала набирає законної сили негайно та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4