У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді - ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 при розгляді скарги на бездіяльність слідчого,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , в інтересах яких діє адвокат ОСОБА_3 , звернулися до слідчого судді зі скаргою в порядку ст. 303 КПК України, згідно з якою просять скасувати постанову про закриття досудового слідства від 25.10.2024 в кримінальному провадженні №0000992 від 02.10.2024.

На розгляд судді передано заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 , заявленого у судовому засіданні від 30.12.2024 з розгляду скарги ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , в інтересах яких діє адвокат ОСОБА_3 , на постанову від 25.10.2024 про закриття кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00000992 від 02.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

Заявники у судове засідання не з`явилися, про дату та час судового засідання повідомлені належним чином.

У судове засідання не з`явився адвокат ОСОБА_3 , про дату та час розгляду заяви повідомлений належним, подав через систему «Електронний суд» заяву у якій просив: у зв`язку з сімейними обставинами перенести на інший строк розгляд справи № 308/18619/24, яка призначена на 09 годин 10 хв. 23.01.2025.

Суд зауважує, що до заяви жодних доказів не додано, а заявником не конкретизовано причини неявки. Обставини, що об`єктивно перешкоджають адвокату ОСОБА_3 прибути у призначене судове засідання в поданій заяві не наведено. При цьому які саме сімейні обставини захисник суду не повідомив, що унеможливлює оцінки судом поважності такої обставини, яка перешкоджає захиснику з`явитись в судове засідання.

Разом з тим, захисник не надав жодних даних на підтвердження поважності причин неявки. А тому, суд вважає клопотання захисника необґрунтованим, з огляду також і на те, що у ст. 138 КПК України наведено перелік обставин, які є поважними для неприбуття особи на виклик. До таких належать виключно обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик. Однак з клопотання захисника не вбачається існування таких обставин. Отже, причини неявки захисника адвоката ОСОБА_3 суд визнає неповажними.

Представник органу досудового розслідування - ГУНП в Закарпатській області, повідомлений про дату та час розгляду заяви у судове засідання не з`явився. Клопотань про відкладення розгляду справи не надходило на адресу суду.

Згідно ст. 80 ч.3 КПК України, при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів.

Разом із тим, слідча суддя ОСОБА_4 у судове засідання, з розгляду заяви про відвід не з`явилася, заяв не подавала.

Відповідно до ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Відкладення судового засідання з розгляду заяви про відвід судді, через неявку учасників судового розгляду, належним чином повідомлених про дату і місце розгляду справи, не забезпечить дотримання розумних строків розгляду справи та вимог ст.ст.28, 306 КПК України.

Суд, з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, з огляду на те, що належним чином повідомлені сторони у судове засідання не з`явилися, вважає за можливе розгляд заяви про відвід слідчого судді проводити за їх відсутності.

Дослідивши матеріали скарги (справа №308/18619/24 провадження №1-кс/308/7032/24), заяву про відвід слідчого судді, що була озвучена захисником - адвокатом ОСОБА_3 у судовому засіданні від 30.12.2024, суд приходить до наступного висновку.

Під час розгляду заяви про відвід слідчого судді встановлено, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , в інтересах яких діє адвокат ОСОБА_3 , звернулися до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із скаргою на постанову від 25.10.2024 про закриття кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00000992 від 02.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 20.11.2024, визначено слідчого суддю: ОСОБА_7 .

20.11.2024 відкрито провадження за вказаною скаргою, копію постанови направлено скаржникам, захиснику та до ГУНП в Закарпатській області.

Згідно матеріалів справи розгляд скарги призначено на 25.11.2024, в подальшому такий було відкладено.

У судовому засіданні 30.12.2024 захисником ОСОБА_3 заявлено про недовіру суду у зв`язку із тим, що у судовому процесі мав бути присутнім орган досудового слідства, який здійснює розслідування та виніс оскаржувану постанову. Однак його не має. За його твердженням, суд не забезпечує змагальність судового процесу.

Згідно наявних в матеріалах провадження даних, орган досудового розслідування - ГУНП в Закарпатській області, що зазначений заявником у скарзі, було повідомлено належним чином про дату та час розгляду скарги, про що свідчить наявна в автоматизованій системі документообігу суду інформація, а саме: звіт про доставлення електронного листа.

Відповідно до положень ч.ч. 1,3 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Згідно журналу судового засідання, захисник ОСОБА_3 у судовому засіданні був присутнім, при цьому у розумінні ч.3 ст. 306 КПК України неявка сторони кримінального провадження, в даному випадку представника ГУНП в Закарпатський області, не перешкоджає розгляду скарги.

У судовому засіданні захисником ОСОБА_3 , зазначено також те, що 30.12.2024 слідчим суддею було винесено ухвалу у справі №308/18621/24 провадження 1-кс/308/7033/24, стверджуючи, що суддею ОСОБА_4 , було висловлену свою позицію, а тому у судді ОСОБА_4 при подальшому розгляді справи вже буде упереджене ставлення.

Копія вступної та резолютивної часини ухвали слідчого судді від 30.12.2024 №308/18621/24 провадження 1-кс/308/7033/24, наявна у матеріалах справи.

Зі змісту вказаної ухвали вбачається, що 30.12.2024 слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області відмовлено у задоволені скарги ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , в інтересах яких діє адвокат ОСОБА_3 , на постанову від 25.10.2024 про закриття кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00000992 від 02.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

Поряд з цим, у суду відсутні повноваження щодо надання оцінки законності та обґрунтованості прийнятого судового рішення в межах розгляду даного провадження, оскільки такі повноваження належать суду апеляційної інстанції.

Разом із тим, захисником ОСОБА_3 , не обґрунтовано яким саме чином постановлення ухвали слідчого судді у справі у справі №308/18621/24 провадження 1-кс/308/7033/24, свідчить про її упередженість під час розгляду справи №308/18619/24 та у чому саме така полягає.

Відповідно до ч.4 ст. 80 КПК України заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Згідно ч.5 вказаної норми відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно з ч.1 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

В силу ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні викладені у ст.75 Кримінального процесуального Кодексу України і їх перелік є вичерпним.

Системний аналіз положень ст.ст.75, 80 КПК України дає можливість дійти висновку про те, що заява про відвід має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність та особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення слідчого судді, судді від участі у судовому провадженні.

При тлумаченні змісту поняття «підстави, які викликають сумніви у неупередженості суду» необхідно дотримуватися балансу між виправданою необхідністю застосування широкого тлумачення цієї категорії та недопустимістю зловживання наявністю такого права.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, наявність безсторонності (неупередженості) має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Мироненко і Мартенко проти України», п.66, 67).

Суд вважає, що заявлений захисником ОСОБА_3 у судовому засіданні від 30.12.2024 відвід не містить належним чином обґрунтованих, передбачених нормами КПК України підстав.

Слідчий суддя вважає за необхідне вказати на те, що фактично обґрунтування заяви про відвід зводиться до того що в судове засідання не з`явився орган досудового слідства, а відтак судом не забезпечено змагальність судового процесу.

Варто зазначити, що вказана обставина не входить до переліку тих що наведені у ст. 75 КПК України.

Варто зауважити, що предметом розгляду даної справи, є саме заява про відвід слідчого судді, в рамках якої розглядається саме наявність чи відсутність об`єктивних підстав вважати сумнівною об`єктивність та неупередженість слідчого судді у при розгляду даної скарги.

Водночас суд не може надавати оцінку, а також не може ставити під сумнів прийняті слідчим суддею рішення за результатами розгляду інших справ.

Варто зазначити, що відповідно до ч.1 ст. 76 КПК України, суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Зі змісту наведеної норми вбачається, що таке не містить передумов неможливості розгляду одним і тим же слідчим суддею, скарг/клопотань поданих сторонами кримінального провадження на стадії досудового розслідування.

Згідно КПК України, слідчий суддя визначає дати розгляду клопотань що надійшли в його провадження, та здійснює виклик, що і було здійснено слідчим суддею.

Відповідно до пункту 18 частини 3 статті 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя Апеляційного суду Автономної Республіки Крим, апеляційного суду області, міст Києва та Севастополя. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.

Судовим розглядом не встановлено і заявником не наведено аргументованих обставин, які викликали б сумніви в неупередженості судді і унеможливлювали б винесення ним об`єктивного, за результатами розгляду скарги, судового рішення.

Доводи захисника ОСОБА_3 , озвучені у судовому засіданні під час якого він висловив недовіру складу суду, а саме щодо незабезпечення судом «змагальності процесу» та про те, що у зв`язку із тим що нею 30.12.2024 постановлено ухвалу у справі №308/18621/24 провадження 1-кс/308/7033/24, є необґрунтованими, такими що не підтвердженні жодними доказами, а тому є тільки припущеннями заявника.

Доказів, наявності будь-яких обставин, які б викликали сумніви в неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 , про наявність підстав для її відводу з мотивів, зазначених захисником ОСОБА_3 в судовому засіданні від 30.12.2024, судом не встановлено.

Відповідно до ст.17 Закону України від 23 лютого 2006 року №3477-ІV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

У справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Частиною 1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №8від 13червня 2007року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Наявність у осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, заперечень, сумнівів щодо правильності та відповідності процесуальних дій судді протягом розгляду та судових рішень чинному законодавству України не можуть бути підставою згідно з ст.ст.75,76 КПК України для відводу судді, всі ці заперечення можуть бути викладені цими особами в апеляційній скарзі у разі незгоди з прийнятим судовим рішенням.

Враховуючи, що обставин, за наявності яких слідчий суддя підлягав би безумовному відводу, при розгляді скарги ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , в інтересах яких діє адвокат ОСОБА_3 , на постанову від 25.10.2024 про закриття кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00000992 від 02.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України (справа №308/ 18619/24 (судове провадження №1-кс/308/7032/24) не встановлено і заявником недоведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості слідчого судді, а аналіз доводів заявлених під час судового засідання захисником ОСОБА_3 від 30.12.2024 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 свідчить про те, що дана заява ґрунтується на суб`єктивних переконаннях заявника та не містить підстав для відводу, така заява задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 75, 80, 81 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 при розгляді скарги ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , в інтересах яких діє адвокат ОСОБА_3 , на постанову від 25.10.2024 про закриття кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00000992 від 02.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, відмовити.

Ухвала остаточна і окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1