Справа № 199/7923/24
УХВАЛА

18 лютого 2025 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська

у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі

заявника ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на дії (бездіяльність) дізнавача СД ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000570 від 12.10.2024,

В С Т А Н О В И В:

22.01.2025 в провадження слідчого судді надійшла скарга ОСОБА_3 на дії (бездіяльність) дізнавача СД ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000570 від 12.10.2024, після скасування Дніпровським апеляційним судом ухвали слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 22.01.2025 про відмову у відкритті провадження за вказаною скаргою.

Відповідно до ухвали Дніпровського апеляційного суду від 05.02.2025 ухвалу слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 22.01.2025, якою відмовлено у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_3 на дії (бездіяльність) дізнавача СД ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 скасовано, постановлено нову ухвалу, якою вказану скаргу ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000570 від 12.10.2024 повернуто на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.

13.02.2025 матеріали скарги розподілено та передано до провадження слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 .

Ухвалою слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 від 14.02.2025 відкрито провадження за вказаною скаргою, яку призначено до судового розгляду.

Як вбачається з матеріалів судового провадження 21.01.2025 заявником ОСОБА_3 до слідчого судді була подана скарга на дії (бездіяльність) дізнавача підрозділу дізнання ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , які полягали у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення, що зазначені у його заяві від 26.09.2024, отриманої відділом поліції того-ж дня, та не виконання ухвали слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 10.10.2024.

В обґрунтування заявник зазначав, що у витягу з ЄРДР невірно зазначено дату надходження заяви 11.10.2024, замість вірної 26.09.2024; короткий виклад обставин: «про те, що невстановлена особа примушує заявника до виконання цивільно-правових зобов`язань», тоді як вірно: «про погрозу фізичною розправою та Приватбанк, керівником відділення ОСОБА_6 заволодіння коштами (пенсією), примушування до підписання договору використання простого ЕП»;.

Ухвалою слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 10.10.2024 було зобов`язано уповноважену службову особу ВП №1 ДРУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень на підставі заяви ОСОБА_3 від 26.09.2024.

Натомість, як вбачається зі змісту витягу з ЄРДР по кримінальному провадженню № 0000570 від 12.10.2024, на виконання ухвали Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська у справі №199/7923/24 дізнавачем ВП №1 ДРУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 до ЄРДР були внесені відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 355 КК України, тоді як у поданій ОСОБА_3 заяві від 26.09.2024, останній зазначав про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.356, ст.364, ст.366, ст.190 КК України, про внесення яких до ЄРДР було зобов`язано уповноважену службову особу ВП №1 ДРУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області згідно ухвали слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 10.10.2024.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_3 підтримав подану скаргу, вваживши за необхідне зобов`язати уповноважену особу ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінальних правопорушень на підставі його заяви від 26.09.2024 із зазначенням дати надходження його заяви - 26.09.2024 та короткого викладу обставин, наведених в його заяві, а саме: «про погрозу фізичною розправою та Приватбанк, керівником відділення ОСОБА_6 заволодіння коштами (пенсією), примушування до підписання договору використання простого ЕП».

Прокурор ОСОБА_4 заперечував проти задоволення скарги в повному обсязі, посилаючись на те, що здійснення судового контролю з боку слідчого судді за діями слідчого, дізнавача, прокурора щодо правильності викладу короткого змісту обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та правової кваліфікації (у тому числі попередньої кваліфікації при внесенні відомостей заяви про кримінальне правопорушення до ЄРДР) на етапі досудового розслідування положеннями КПК України не передбачено. Стосовно внесення змін до Єдиного реєстру досудових розслідувань в частині зазначення дати надходження заяви ОСОБА_3 - 26.09.2024 прокурор зазначив, що дата надходження заяви відповідає даті коли надійшла на виконання копія ухвали слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська про зобов`язання уповноваженої службової особи ВП №1 ДРУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень на підставі заяви ОСОБА_3 від 26.09.2024.

За змістом ст.ст.306, 307 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, слідчим суддею Вищого антикорупційного суду. За результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Вислухавши думки заявника ОСОБА_3 та прокурора, вивчивши скаргу та додатки до неї, аналізуючи встановлені в судовому засіданні фактичні обставини в контексті наведених вище норм законодавства,слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні скарги слід відмовити, виходячи з наступного.

Завданнями кримінального провадження, відповідно до ст. 2 КПК України, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора визначено главою 26 Кримінального процесуального кодексу України (ст.ст. 303 308).

Так, згідно ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, одним із близьких родичів або членом сім`ї, коло яких визначено цим Кодексом, та/або захисником померлого, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;

10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;

11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Зокрема у п. 1) ч. 1 ст. 303 КПК України йдеться виключно про бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, у п.п. 2-5, 7-8, 9-1 вказаної статті про рішення, у п. 6) про рішення, дії чи бездіяльність, у п.п. 10-11) про дії/рішення.

Частиною 2 ст.303 КПК України визначено, що скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами ст.ст.314-316 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що 26.09.2024 заявник ОСОБА_3 подав до ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області заяву про вчинення службовими особами АТ КБ «Приватбанк» кримінальних правопорушень, передбачених ст.356, ст.364, ст.366, ст.190 КК України. Вказана заява була зареєстрована у ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області за вх. № П-12 від 26.09.2024.

Порядок внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань регламентований положеннями ст. 214 КПК України та Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядком його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора №298 від 30.06.2020.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно вимог ч. 5 ст. 214 КПК України, до ЄРДР вносяться відомості про кримінальне правопорушення, короткий виклад обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, його попередню правову кваліфікацію із зазначенням статті (частин статті) закону України про кримінальну відповідальність, тобто Кримінального кодексу України.

За таких обставин, навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу кримінального правопорушення, такі відомості повинні бути внесені до ЄРДР, оскільки вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених службових осіб здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, не пізніше 27.09.2024 відповідна уповноважена службова особа ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області зобов`язана була внести відомості про кримінальні правопорушення до ЄРДР після отримання заяви 26.09.2024.

Однак, уповноваженою службовою особою ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області в установлені законом строки відомості про кримінальні правопорушення до ЄРДР після отримання заяви ОСОБА_3 26.09.2024 внесені не були, у зв`язку з чим ОСОБА_3 07.10.2024 звернувся до слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська із скаргою на бездіяльність уповноваженої особи ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до його заяви від 26.09.2024.

Ухвалою слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 10.10.2024 Зобов`язано уповноважених осіб відділення поліції №1 ДРУП ГУНП В Дніпропетровській області внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, яка зареєстрована 26 вересня 2024 р. та розпочати досудове розслідування.

На виконання вказаної ухвали 12.10.2024 було зареєстроване кримінальне провадження за № 0000570, про що надано витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до якого уповноваженою особою дізнавачем СД ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області вказано короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: «11.10.2024 до чергової частини ВП№ 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, надійшла заява від ОСОБА_3 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 про те, що з 20.09.2024 невстановлена особа примушує заявника до виконання цивільно-правових зобов`язань (ЖЄО № 25839 від 11.10.2024)». Правова кваліфікація кримінального правопорушення: ч. 1 ст. 355 КК України.

Порушення вимог ст. 214 КПК України, на які вказує заявник ОСОБА_3 , може свідчити про неповне виконання ухвали слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 10.10.2024, але не про допущення інших дій (бездіяльності) дізнавача СД ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області, адже резолютивною частиною вказаної вище ухвали слідчого судді від 10.10.2024 було зобов`язано уповноважену службову особу ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінальних правопорушень на підставі заяви ОСОБА_3 від 26.09.2024, що відповідає вимогам ст.214 КПК України.

Отже, слідчий суддя констатує, що внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення з попередньою кваліфікацією кримінального правопорушення, який на думку заявника є «неналежним», не може бути оскаржено слідчому судді, згідно п. 1) ч. 1 ст. 303 КПК України.

Також слідчий суддя звертає увагу, якщо в заяві про вчинення кримінального правопорушення та у витязі з Єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню не повністю збігається інформація, надана заявником, то це не є істотним порушенням вимог кримінального процесуального законодавства.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що п. 5) ч. 5 ст. 214 КПК України містить поняття «попередня правова кваліфікація». Це свідчить про те, що кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, який у цьому аспекті розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події. Так, на початку досудового розслідування наявний лише обмежений обсяг відомостей про події. У ході досудового розслідування кількість, обсяг та якість виявлених відомостей збільшуються, і на момент завершення досудового розслідування справи відповідний суб`єкт кваліфікації повинен володіти всіма суттєвими, необхідними й достатніми даними про скоєне діяння (поведінку).

Точність короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, що впливає на правову кваліфікацію кримінального правопорушення має суттєве значення для кримінального провадження, зокрема, для цілей визначення належної його підслідності, підсудності, визначення правового режиму здійснення негласних слідчих (розшукових) дій в конкретному кримінальному провадженні, застосування запобіжних заходів тощо.

Уточнення або зміна правової кваліфікації кримінального правопорушення, що є юридичною оцінкою вчиненого, наряду з можливими змінами фактичної сторони розслідуваного кримінального правопорушення, відбувається й через зміну раніше повідомленої підозри.

Положення статті 277 КПК України не передбачають вимогу наводити у повідомленні про підозру (зміну раніше повідомленої підозри) обґрунтування прийняття такого процесуального рішення. При цьому КПК України не містить умов для прийняття прокурором, слідчим такого рішення або ж умов щодо обсягу дій, які вони мають вчинити для того, щоб прийняти таке рішення (постанова ККС ВС у справі №578/789/19 від 21.04.2021). Тобто необхідність зміни правової кваліфікації не завжди обумовлена встановленням нових фактичних даних, які на неї впливають, іноді вона викликана необхідністю виправити допущену помилку при встановленні попередньої кваліфікації злочину.

Відповідно до положень ч.ч. 1,3 ст. 110 КПК України процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне.

Враховуючи викладене, слідчий суддя доходить висновку, що положеннями КПК України передбачено можливість зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення щодо підозрюваного шляхом повідомлення про нову підозру (зміну раніше повідомленої підозри), до повідомлення про підозру уточнення правової кваліфікації кримінального правопорушення може відбуватися шляхом прийняття слідчим, прокурором відповідного рішення у формі постанови.

Таким чином, здійснення судового контролю з боку слідчого судді за порядком виконання рішення слідчого судді про покладання обов`язку на уповноважених осіб органу досудового розслідування щодо внесення відомостей заяви про кримінальне правопорушення (короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення) до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порядку ст. 214 КПК України, шляхом повторного оскарження їх бездіяльності, законом не передбачено.

Щодо відсутності повноважень слідчого судді на здійснення контролю за правильністю внесення короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, що впливає на подальше визначення попередньої кваліфікації кримінального правопорушення при виконанні слідчим, прокурором вимог статті 214 КПК України, слід зазначити наступне.

Самостійне визначення особою у заявах про злочин наявності певної статті КК та бажаної кваліфікації без наведення достатніх відомостей не може автоматично свідчити про те, що було вчинено саме ці злочини. Крім того, слідчий, прокурор не зобов`язаний вносити відомості до реєстру у точній відповідності зі змістом заяви в частині обраної заявником правової кваліфікації.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій. Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частини 1, 3, 5 статті 22 КПК України). Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України (частини 1, 3 статті 26 КПК України).

Відповідно до положень ст. 36 КПК України процесуальне керівництво досудовим розслідуванням та здійснення функції обвинувачення покладено на прокурора,

Пунктами 4,7-8 частини другої статті 36 КПК України передбачено, що прокурор, зокрема уповноважений давати вказівки щодо проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій, чи брати участь у них, а в необхідних випадках особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному КПК України, скасовувати незаконні та необґрунтовані постанови слідчих, дізнавачів, ініціювати перед керівником органу досудового розслідування питання про відсторонення слідчого, дізнавача від проведення досудового розслідування та призначення іншого слідчого, дізнавача за наявності підстав, передбачених КПК України, для його відводу, або у випадку неефективного досудового розслідування та інші повноваження.

Той факт, що кримінальне провадження № 0000570 зареєстроване, свідчить про можливість й обов`язок сторони обвинувачення подальшого збирання доказів у цьому провадженні, що у свою чергу не виключає можливості як подальшого уточнення правової кваліфікації кримінального правопорушення, у тому числі й до правової кваліфікації за ст.356, ст.364, ст.366, ст.190 КК України, яку заявник ОСОБА_3 вважає вірною.

Відповідно до п. 2) ч. 2 ст. 60 КПК України на процес збирання доказів можуть впливати й інші учасники кримінального провадження, зокрема, заявник та потерпілий, їх представники, шляхом подання на підтвердження своєї заяви речей і документів, подання доказів слідчому, дізнавачу, прокурору, слідчому судді, суду, заявлення клопотань, надання пояснень тощо, що також узгоджується з положенням ч. 1 ст. 56 КПК України.

У той же час ні заявник, ні потерпілий, ні слідчий суддя не уповноважені спрямовувати хід досудового розслідування, зокрема, шляхом нав`язування слідчому, дізнавачу саме тієї кваліфікації кримінального правопорушення, яка є бажаною для них, чи яку вони вважають вірною.

Показовим в цьому світлі є такі норми права, як п. 10) ч. 1 ст. 303 КПК України, відповідно до якого заявник та потерпілий, їх представники позбавлені права оскаржувати слідчому судді повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру, зокрема, з мотивів незгоди із викладом короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, що впливає на правову кваліфікацію кримінального правопорушення, та згідно з положеннями ст. 291 КПК України позбавлені можливості впливати на зміст обвинувального акту в частині короткого викладу обставин, встановлених за результатами проведеного досудового розслідування, а також на кваліфікацію кримінального правопорушення інакше, ніж шляхом висловлення своєї позиції слідчому, дізнавачу чи прокурору в рамках відповідних звернень, клопотань тощо.

Щодо повторної реєстрації нового кримінального провадження за тими ж фактичними обставинами через необхідність уточнення короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, що впливає на попередньою правову кваліфікацію кримінального правопорушення, слід зазначити наступне.

Перш за все слід зважати на завдання, які вирішуються веденням Єдиного реєстру досудових розслідувань. Реєстр утворений та ведеться відповідно до вимог КПК України з метою забезпечення: реєстрації кримінальних правопорушень (проваджень) та обліку прийнятих під час досудового розслідування рішень, осіб, які їх учинили, та результатів судового провадження; оперативного контролю за додержанням законів під час проведення досудового розслідування; аналізу стану та структури кримінальних правопорушень, вчинених у державі; інформаційно-аналітичного забезпечення правоохоронних органів (пункт 3 розділу 1 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань).

Пунктом 1 глави 2 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року №298, унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме про заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення у термін, визначений ч.1 ст.214 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Частиною другою статті 214 КПК України передбачено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з положеннями частини четвертої статті 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Положеннями частини п`ятої статті 40 КПК України передбачено, що слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Згідно ч. 4 ст. 40-1 КПК України дізнавач, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Необхідність зміни стороною обвинувачення короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, що впливає на правову кваліфікацію тієї самої події кримінального правопорушення, відомості про які вже внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не є підставою для повторного внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей щодо тієї ж події, але з іншим коротким викладом обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та іншою кваліфікацією. Вказане випливає з наступного.

Зміст пункту 7 розділу 4 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань передбачає здійснення перевірки наявності вже розпочатих досудових розслідувань за певним фактом саме по фактичним даним (дата вчинення кримінального правопорушення; територію вчинення правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; найменування юридичної особи; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові та дату народження особи, якій повідомлено про підозру), а не по правовій кваліфікації. Метою цього є недопущення ситуацій неодноразового внесення одних і тих же самих відомостей до ЄРДР під різними номерами.

Повторне внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за одними й тими ж обставинами незалежно від джерел надходження такої інформації не передбачається, оскільки відповідні заяви та повідомлення на підставі пункту 10 Глави 2 Розділу 2 та пункту 4 Розділу 5 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань реєструються як дублікат та окремо кримінальне провадження не обліковується, а отже і не розслідується.

Аналізуючи встановлені в судовому засіданні фактичні обставини в контексті наведених вище норм законодавства, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення скарги ОСОБА_3 в частині зобов`язання уповноваженої особи ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області виконати ухвалу слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 29.11.2024 щодо внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінальних правопорушень на підставі його заяви від 26.09.2024 із зазначенням дати надходження його заяви - 26.09.2024 та короткого викладу обставин, наведених в його заяві, а саме: «про погрозу фізичною розправою та Приватбанк, керівником відділення ОСОБА_6 заволодіння коштами (пенсією), примушування до підписання договору використання простого ЕП», з огляду на наступне.

Правова позиція суду, покладена в основу такого результату розгляду скарги, ґрунтується на тому, що невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 26.09.2024 вже були предметом розгляду іншої скарги ОСОБА_3 в рамках справи № 199/7923/24 (провадження - №1-кс/199/784/24), за наслідками розгляду якої слідчим суддею Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська 10.10.2024 постановлено ухвалу, якою вже зобов`язано уповноважених осіб ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Вказана ухвала набрала законної сили, а отже є обов`язковою для виконання незалежно від часу їх постановлення. Відтак, необхідність постановлення ще однієї ухвали з того ж самого предмету за наслідками розгляду даної скарги, відсутня, оскільки забезпечення виконання існуючої ухвали слідчого судді шляхом постановлення нової ухвали, яка дублюватиме попередню повністю чи частково, не є ані необхідним, ані належним способом захисту прав заявника.

Крім того, норми КПК України не передбачають можливість, підстави та порядок, а отже і повноваження слідчого судді, щодо розгляду скарги, предметом якої є зобов`язання органу досудового розслідування виконати раніше постановлену ухвалу слідчого судді щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та/або надати відповідь заявнику на подану ним заяву про вчинення кримінального правопорушення. КПК України передбачає лише одну форму і спосіб реагування посадової особи органу досудового розслідування при зверненні до неї із заявою про вчинення кримінального правопорушення внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань з послідуючою видачею заявнику відповідного витягу з ЄРДР. Як встановлено судом в ході розгляду скарги, фактично на підставі ухвали слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 10.10.2024 по справі №199/7923/24 (провадження - № 1-кс/199/784/24) відділом поліції №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області 12.10.2024 за заявою скаржника від 26.09.2024 були внесені відомості до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань та розпочато кримінальне провадження за №0000570 за попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 1 за ст. 355 КК України. Незгода скаржника зі змістом та формулюванням відомостей, що були фактично внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань не є підставою для задоволення скарги у вказаній частині, оскільки нормою ст.303 КПК України не передбачено розгляд слідчим суддею скарг, предметом яких є корегування/внесення змін до відомостей, що містяться в Єдиному реєстрі досудових розслідувань.

З аналогічних підстав не підлягає задоволенню вимога скарги ОСОБА_3 про зобов`язання уповноваженої особи ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню № 0000570 відомості про вчинення кримінальних правопорушень на підставі його заяви від 26.09.2024, а саме: зазначити дату надходження його заяви - 26.09.2024, оскільки вказана вимога не стосується тих рішень, дій чи бездіяльності, що є предметом оскарження до слідчого судді відповідно до положень ст. 303 КПК України.

Таким чином, здійснення судового контролю з боку слідчого судді за діями слідчого, дізнавача, прокурора щодо правильності правової кваліфікації, у тому числі попередньої кваліфікації при внесенні відомостей заяви про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, на етапі досудового розслідування до повідомлення особі про підозру, вимогами кримінального процесуального закону не передбачено. Виправлення допущених слідчим, дізнавачем помилок на цьому етапі можливе прокурором в рамках процесуального керівництва досудовим розслідуванням.

Виходячи із засад диспозитивності, передбачених ч. 3 ст. 26 КПК України, відповідно до якої слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, а також положення п.1) ч. 1 ст. 303 КПК України, відповідно до якого на досудовому провадженні може бути оскаржена, крім іншого, бездіяльність слідчого, яка полягає саме у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у слідчого судді відсутні підстави для зобов`язання уповноважених осіб ВП №1 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про правову кваліфікацію, зазначену заявником ОСОБА_3 у своїй скарзі.

Отже, слідчий суддя вважає, що посадовими особами ВП №1 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області не порушено вимог кримінального процесуального законодавства в частині виконання ухвали слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 10.10.2024, якою зобов`язано уповноважену службову особу ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінальних правопорушень на підставі заяви ОСОБА_3 від 26.09.2024 із зазначенням дати внесення, короткого викладу обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, та попередньої правової кваліфікації, про що свідчить витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню №0000570 від 12.10.2024, а тому слідчий суддя вважає, що скарга ОСОБА_3 задоволенню не підлягає, оскільки поставлені перед слідчим суддею вимоги у скарзі ОСОБА_3 не можуть бути оскаржені слідчому судді, згідно п. 1) ч. 1 ст. 303 КПК України.

Водночас, слідчий суддя зауважує, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 309 КПК України ОСОБА_3 , не погодившись з прийнятим рішенням ухвалою слідчого судді, може подати усі свої заперечення на ухвалу слідчого судді під час підготовчого провадження в суді.

Керуючись ст.ст. 7, 22, 110, 214, 303, 306, 307, 309, 369-372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на дії (бездіяльність) дізнавача СД ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000570 від 12.10.2024 - відмовити.

Ухвала слідчого судді набирає чинності негайно і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде оголошений о 16:15 годині 19.02.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1

18.02.2025