Справа № 350/1769/23
Номер провадження 1-кп/350/60/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2024 року Рожнятівський районний суд Івано-Франківської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

з участю: прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 2 Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області в селищі Рожнятів Калуського району Івано-Франківської області кримінальне провадження за обвинуваченням: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця села Іванівка Рожнятівського району Івано-Франківської області, розлученого, непрацюючого, з загальною середньою освітою, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 вересня 2023 року за № 0000154,

в с т а н о в и в:

Згідно з обвинувальним актом, ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що у період дії оголошеного в Україні відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» воєнного стану із 05:30 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який затверджено Законом України «Про затвердження Указу Президента України про введення воєнного стану в Україні» та який в подальшому неодноразово продовжувався і зокрема Указом Президента України від 1 травня 2023 року № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 2 травня 2023 року № 3057-ІХ, з 05:30 18 серпня 2023 року строком на 90 діб, вчинив умисний корисливий злочин проти власності при наступних обставинах.

Так, 14 вересня 2023 року, ОСОБА_5 перебував у гостях у свого знайомого ОСОБА_4 за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де вони уповдож дня вживали алкогольні напої.

Коли ОСОБА_5 , близько 23.00 год. внаслідок надмірного вживання алкогольних напоїв заснув в одній із кімнат у житловому будинку, у ОСОБА_4 виник корисливий умисел та мотив особистого збагачення, направлений на вчинення крадіжки чужого майна, а саме мобільного телефону марки «NOMI 1220», який потерпілий залишив на тумбі біля ліжка.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, незаконно, умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, маючи корисливий умисел та мотив особистого збагачення, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, в умовах воєнного стану, таємно викрав мобільний телефон марки «NOMI 1220», вартістю згідно висновку судово-товарознавчої експертизи визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів Івано-Франківського НДЕКЦ МВС України № СЕ-19/109-23/11324-ТВ від 25 вересня 2023 року - 490 гривень у якому знаходилася сім карта оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар», вартістю згідно довідки про вартість ПП «Лагойда» від 25 вересня 2023 року - 155 грн.

В результаті протиправних дій обвинуваченого ОСОБА_4 потерпілому ОСОБА_5 було завдано матеріальних збитків на загальну суму 645 гривень.

Такі дії ОСОБА_4 кваліфіковно за частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка) вчинена в умовах воєнного стану.

В ході судового засідання прокурор заявив клопотання про закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_4 на підставі пункту 4-1 частини першої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України, пославшись на те, що згідно обвинувального акту ОСОБА_4 вчинив 14 вересня 2023 року крадіжку майна потерпілого ОСОБА_5 , чим заподіяв йому матеріальну шкоду на суму 645 гривень. 9 серпня 2024 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушеннята деяких інших законів України щод опосилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-IX від 18 липня 2024 року, відповідно до якого сума вчиненої обвинуваченим крадіжки на теперішній час є дрібною крадіжкою, так як її розмір не перевищує 2 неоподатковуваних мінімумів для працездатної особи, що становить - 3028 гривень.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання прокурора та просив його задовольнити, зокрема зазначив, що вину у вчиненні крадіжки визнає у повному обсязі, щиро кається, фактичні обставини кримінального провадження не оспорює.

Потерпілий ОСОБА_5 не заперечував щодо задоволення клопотання прокурора.

Суд, заслухавши позицію обвинуваченого щодо заявленого прокурором клопотання, роз`яснивши йому правові наслідки закриття кримінального провадження на підставі пункту 4-1 частини першої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України та його право заперечувати проти закриття кримінального провадження, думку потерпілого, вивчивши обвинувальний акт та долучені до нього матеріали, а також матеріали кримінального провадження, дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Відповідно до частини четвертої статті 286 Кримінального процесуального кодексу України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Втрата чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння є підставою для закриття кримінального провадження відповідно до пункту 4-1 частини першої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до частини третьої статті 479-2 Кримінального процесуального кодексу України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

Відповідно до статті 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти мають зворотну дію в часі, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість (частина перша статті 5 Кримінального кодексу України).

9 серпня 2024 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-IX від 18 липня 2024 року, яким внесені зміни до статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення, згідно з якими, дрібним викраденням чужого майна вважається крадіжка, шахрайство, привласнення чи розтрата, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Для кваліфікації злочинів чи адміністративних правопорушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги. Податкова соціальна пільга визначена підпунктами 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України для відповідного року. Підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», сума прожиткового мінімуму для працездатної особи на 1 січня 2024 року становить 3028 гривень, тобто 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи становить - 1514 гривень на 2024 рік, та відповідно 2 неоподатковуваних мінімумів становлять - 3028 гривень.

Отже, з урахуванням викладеного вище, крадіжка майна вартістю до 3028 гривень наразі відноситься до адміністративного правопорушення та не є кримінально караним діянням.

Відповідно до частини першої статті 2 Кримінального кодексу України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду зазначених в Постанові від 13 січня 2021 року у справі № 306/7567/12, за загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 4 Кримінального кодексу України, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у Кримінальному кодексу України раніше як злочини і скоєнні після втрати цією нормою чинності. Аналогічні висновки містить постанова Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 лютого 2021 року по справі № 345/3522/18.

У випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Отже, наведені зміни в законодавстві, які пом`якшують кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшують становище особи, мають зворотну дію в часі.

Тож, має місце часткова декриміналізація, а саме діянь, які полягають у крадіжці майна вартістю до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3 028 гривень у зв`язку з чим дія Закону «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-IX від 18 липня 2024 року, має зворотну дію у часі, а тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

ОСОБА_4 згідно обвинувального акту обвинувачується у вчиненні 14 вересня 2023 року кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України, таємному викраденні чужого майна (крадіжці) вчиненій в умовах воєнного стану та сума завданої кримінальним правопорушенням шкоди становить 645 гривень.

Так як вартість викраденого майна на час вчинення ОСОБА_4 діяння не перевищувала 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, вчинене ним діяння, перестало бути кримінально караним на підставі Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-IX від 18 липня 2024 року.

Таким чином, враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку про наявність підстав для закриття кримінального провадження щодо ОСОБА_4 , відповідно до пункту 4-1 частини першої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України.

Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлявся.

Питання про скасування арешту майна суд вирішує в порядку статті 174 Кримінального процесуального кодексу України.

Питання щодо речових доказів у кримінальному провадженні суд вирішує відповідно до статті 100 Кримінального процесуального кодексу України.

Процесуальні витрати за проведення судово-товарознавчої експертизи визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів слід віднести за рахунок держави, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 122 Кримінального процесуального кодексу України, витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів та експертів, несе сторона кримінального провадження, яка заявила клопотання про виклик свідків, залучила спеціаліста, перекладача чи експерта, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Процесуальні витрати, понесені органом досудового розслідування та пов`язані із здійсненням кримінального провадження, зокрема документально підтверджені витрати на проведення експертизи, необхідно стягнути з особи, відносно якої здійснювалося кримінальне провадження, у разі: ухвалення щодо неї обвинувального вироку; у разі залучення експерта саме стороною захисту.

Дана позиція також підтверджується висновками Верховного Суду, зазначеними у постанові об`єднаної палати Кримінального Касаційного Суду в складі Верховного Суду у справі № 203/241/17 від 12 вересня 2022 року та постанові третьої судової палати Кримінального Касаційного Суду в складі Верховного Суду у справі № 297/2444/21 від 1 лютого 2023 року.

Так як ініціатором проведення судової експертизи у цьому кримінальному провадженні був орган досудового розслідування, а сторона захисту не залучала жодних експертів, тому відповідно до приписів частини другої статті 122, статті 124 Кримінального процесуального кодексу України процесуальні витрати за проведення судово-товарознавчої експертиз визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів Івано-Франківського НДЕКЦ МВС України № СЕ-19/109-23/11324-ТВ від 25 вересня 2023 року у сумі 956 гривень відповідно не підлягають стягненню з обвинуваченого та покладаються на державу.

Запобіжний захід щодо обвинуваченого не обирався.

Керуючись Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-IX від 18 липня 2024 року, статтями 2, 5 Кримінального кодексу України, пунктом 4-1 частини першої, частини другої статті 284, статтями 372, 479-2 Кримінального процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України на підставі пункту 4-1 частини першої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України - задовольнити.

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 вересня 2023 року за № 0000153 закрити на підставі пункту 4-1 частини першої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України.

Роз`яснити потерпілому ОСОБА_5 , що згідно положень частини сьомої статті 128 Кримінального процесуального кодексу України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Скасувати арешт на мобільний телефон марки «NOMI 1220» із сім картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар», який був накладений ухвалою слідчого судді Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від 25 вересня 2034 року у справі № 350/1612/23, провадження № 1-кс/350/362/2023.

Речові докази: мобільний телефон марки «NOMI 1220» із сім картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар», який згідно постанови про визнання предметів речовими доказами від 21 вересня 2023 року був визнаний речовим доказом та в подальшому згідно ухвали слідчого судді Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від 6 жовтня 2023 року у справі № 350/1612/23, провадження № 1-кс/350/380/2023 був переданий на зберігання під розписку потерпілому ОСОБА_5 залишити за останнім.

Витрати на залучення експерта для проведення: судово-товарознавчої експертизи визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів Івано-Франківського НДЕКЦ МВС України: № СЕ-19/109-23/11324-ТВ від 25 вересня 2024 року у сумі 956 гривень віднести на рахунок держави.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду через Рожнятівський районний суд Івано-Франківської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію ухвали після її проголошення вручити ОСОБА_4 , учасники судового провадження мають право отримати копю ухвали в канцелярії суду.

Суддя: ОСОБА_1