ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

м. Фастів Київська область 13 серпня 2024 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

з участю серетаря ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Білоцерківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001326 від 26.07.2024 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Перевірив надані матеріали клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах,

ВСТАНОВИВ:

12.08.2024 року до Фастівського міськрайонного суду надійшло клопотання прокурора Білоцерківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна.

Як зазначено в клопотанні, в провадженні слідчого відділу Фастівського РУП ГУНП в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001326 від 26.07.2024 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 25.07.2024 до ЧЧ Фастівського РУП надійшло повідомлення про те, що 25.07.2024 приблизно об 11 години в кабінеті начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 по АДРЕСА_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , поклала на стіл належні їй грошові кошти в сумі 300 доларів США як неправомірну вигоду за вирішення питання щодо пришвидшення поставлення на військовий облік її чоловіка в ІНФОРМАЦІЯ_3 .

25.07.2024 під час проведення огляду місця події в приміщенні кабінету начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 по АДРЕСА_1 на столі виявлено та вилучено грошові кошти, а саме: три купюри в загальній сумі 300 доларів США, номіналом по 100 доларів США № PL51226310L, № PG31368521C,№ PK12102192L, які поміщено до спец. пакету № ICR0116721 та опечатано.

Опитана ОСОБА_4 пояснила, що вилучені грошові кошти а саме: три купюри в загальній сумі 300 доларів США, номіналом по 100 доларів США № PL51226310L, № PG31368521C,№ НОМЕР_1 , належать їй, та з метою пришвидшення постановки на військовий облік свого чоловіка ОСОБА_5 , вона свідомо надала начальнику ІНФОРМАЦІЯ_1 зазначені грошові кошти, мотивуючи тим, що вже на протязі двох останніх місяців її чоловік не може стати на облік через великі черги.

Допитаний в якості свідка начальник ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 показав, що 25.07.2024 до нього у службовий кабінет прийшла громадянка ОСОБА_4 та попросила пришвидшити постановку на військовий облік її чоловіка, аргументуючи тим, що він не може влаштуватися на роботу без оновлення військово-облікових даних. Однак, свідок відмовив їй так як існує жива черга і що він не буде втручатися у цей процес. В подальшому ОСОБА_4 з метою схилити на свій бік начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 дістала зі своєї сумки грошові кошти а саме: три купюри в загальній сумі 300 доларів США, номіналом по 100 доларів США № PL51226310L, № PG31368521C,№ PK12102192L та поклала їх на його службовий стіл.

Аналогічні покази надав свідок ОСОБА_7 , який був присутнім у кабінеті в момент спілкування начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 .

Постановою слідчого в кримінальному провадженні від 26.07.2024 року, виявлені та вилучені грошові кошти були визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001326 від 26.07.2024 року.

Положеннями ст. 2,7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів. Одним з таких заходів є арешт майна у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до п.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Частина друга ст.170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається з метою забезпечення в тому числі збереження речових доказів.

В даному випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього кодексу.

У відповідності до ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене майно можливості володіти, користуватися та розпоряджатися даним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено (ч.5 ст.171 КК України).

Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт вищезазначеного майна 12.08.2024 року з порушенням строку звернення з вказаним клопотанням в обгрунтування посилається на те, що клопотання про арешт майна було подано 29.07.2024 року. Однак, ухвалою слідчого судді Фастівського міськрайонного суду від 29.07.2024 року клопотання прокурора про арешт майна повернуто прокурору для усунення недоліків.

Відповідно до ст.117 КПК України, пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Враховуючи вказані обставини вважаю, строк зверненням з даним клопотанням пропущений з поважних причин і підлягає поновленню.

Враховуючи викладене, а також беручи до уваги те, що дане майно, яке було вилучено, може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та може бути використано, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя вважає клопотання підлягає задоволенню.

Незастосування заборони на дане майно може призвести до зникнення, втрати відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, тому є необхідність накладення арешту на вищевказане майно.

На підставі викладеного і керуючись ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Накласти арешт на вилучені 25.07.2024 року в приміщенні кабінету начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 по АДРЕСА_1 грошові кошти в загальній сумі 300 доларів США, номіналом по 100 доларів США

№ PL51226310L, № PG31368521C,№ PK12102192L, які було поміщено до спец. пакету № ICR0116721, шляхом заборони відчуження, розпорядження, користування зазначеного майна.

Копію ухвали направити до СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області для негайного виконання.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1