Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9790/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю власника майна ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , в рамках кримінального провадження № 0000909 від 24.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361 КК України про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 звернувася до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000909 від 24.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361 КК України.

Відомості щодо вказаного кримінального правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі матеріалів Головного управління з протидії системним загрозам управлінню державою ДЗНД СБ України. Проведення досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню доручено здійснювати слідчому СВ Подільського УП ГУНП в місті Києві. Подільською окружною прокуратурою м. Києві здійснюється процесуальне керівництво за досудовим розслідуванням вказаного кримінального провадження.

Так, до СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві надійшла оперативна інформація стосовно того, що на території Подільського району у м. Києві, встановлені особи змінили сторони (довірителя та повіреного) та зміст довіреності (вид дії - «виправлення запису»). Відомості змінені від імені приватного нотаріуса ОСОБА_6 .

В подальшому, на підставі копії фіктивних договорів управління корпоративними правами від 16.08.2018 року (посвідчила нотаріус ОСОБА_7 ) між громадянином України ОСОБА_8 , який діяв нібито від імені реальних власників (громадянина Республіки Туреччина ОСОБА_9 (5% акцій) та АТ «Метал ве япі сістемлері тіджарет анонім шікркеті» (юридична особа Республіки Туреччина, 95% акцій) та підприємством ПП «Дентлайн» () в особі керівника ОСОБА_10 було підписано акти прийому-передачі 95% та 5% часток у статутному капіталі підприємства ТОВ «Фасадні системи метал япи» () на користь громадянина України ОСОБА_11 .

Вищевказані документи були подані державному реєстратору Феодосівської сільської ради Обухівського району Київської області ОСОБА_12 , яка внесла в державний реєстр відповідні зміни. Після цього, призначений директор ОСОБА_11 звільнив директора підприємства ТОВ «Фасадні системи метал япи» ОСОБА_13 та 06.07.2023 року передав в уставний фонд спеціально створеного підприємства ТОВ «Укрбромарк» () належну підприємству ТОВ «Фасадні системи метал япи» земельну ділянку з кадастровим номером :02:008:0010 та майновий виробничий комплекс по виробництва фасадних систем, загальною площею 3281,6 кв.м., (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 212).

Крім того встановлено, що до протиправної діяльності може бути причетний ОСОБА_3 .

За таких обставин, 06.08.2024 в період часу з 07 год. 05 хв. по 10 год. 06 хв., за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_3 було виявлено та вилучено мобільний телефон imeil: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 з сімкарткою мобільного оператору ВФ Україна НОМЕР_3 , мобільний телефон imeil: НОМЕР_4 , imei2: НОМЕР_5 , які мають відношення до кримінального провадження, зокрема у електронній пам`яті вказаних мобільних пристроїв зберігається інформація що вчиненого кримінального правопорушення, переписка між фігурантами вчинення злочину.

Слідчим Подільського УП ГУНП в м. Києві винесено постанову про визнання вищевказаних мобільних телефонів речовим доказом.

Підставою накладення арешту на вищевказане майно є наявність достатніх підозр вважати що вищезазначене майно, є доказом у даному кримінальному провадженні, про що вказує в тому числі постанова про визнання речових доказів.

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 у судове засіданні не з`явився, написав заяву про розгляд без його участі, просив його задовольнити.

Захисник власника майна ОСОБА_4 та власник майна ОСОБА_3 заперечували проти задоволення клопотання.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З доданих до клопотання документів вбачається те, що майно на, яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги те, що речі, які були вилучені під час обшуку можуть бути предметами вчинення кримінального правопорушення та є матеріальними об`єктами, які також можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, з метою арешту майна є забезпечення збереження речового доказу, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування чи знищення.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна підлягає задоволенню, оскільки стороною обвинувачення доведено необхідність здійснення такого арешту, обґрунтовано правову підставу для його задоволення.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. 167 - 168, 170 - 173, 309 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , в рамках кримінального провадження № 0000909 від 24.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361 КК України про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене під час обшуку 06.08.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_3 , а саме мобільний телефон IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 з сім-карткою мобільного оператору ВФ Україна НОМЕР_3 , та мобільний телефон IMEI1: НОМЕР_4 , IMEI2: НОМЕР_5 , що належать ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1