Справа № 308/5945/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 жовтня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі: головуючої судді - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу у кримінальному проваджені, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000142 від 26.03.2024 року, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з Закарпатської обласної прокуратури надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань № 0000142 від 26.03.2024 року, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

10.10.2024 захисник адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся в суд із клопотанням про зміну запобіжного заходу.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду обрано запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307КК України з альтернативним запобіжним заходом у вигляді застави розміром 4 997 608 гривень. Закарпатський апеляційний суд колегіально дійшов висновку про те, що розмір застави є непомірним для ОСОБА_4 та зменшено і визначено її у розмірі 214 720 гривень.

Вирішуючи питання щодо продовження запобіжного заходу, суд помилково дійшов висновку, що передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ризики, які враховувалися при обранні ОСОБА_4 запобіжного заходу, а саме: можливість переховування обвинуваченого від суду, незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, які на даний час не відпали і продовжують існувати. Від так вважаю, що ризики відповідно до ст.177 КПК України щодо ОСОБА_4 в даному кримінальному провадженні відсутні або низькі. 1) Враховуючи стан здоров`я, наявність постійного місця проживання, наявність непрацездатних батьків з першою групою інвалідності, які потребують численних оперативних втручань у зв`язку з поганим здоров`ям (тобто міцність соціальних зв`язків), а також відсутність будь-яких порушень за час досудового та судового слідства та раніше обов`язків як підозрюваного, обвинуваченого, немає жодних підстав стверджувати про наявність ризику переховування ОСОБА_4 від правосуддя. Окрім того ОСОБА_4 не підлягає мобілізації, оскільки має на утриманні своїх батьків похилого пенсійного віку (батько інвалід І-групи), а отже і від працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 він не переховується. 2) Усі речові докази та документи по справі зібрані, оскільки знаряддя із слідами крові вилучене. Отже відсутні ризики знищення доказів. 3) Жодних підстав передбачати незаконний вплив на свідків немає. Єдиний свідок по справі перебуває за кордоном, а ОСОБА_4 не має навіть закордонного паспорта, а за час перебування під заставою жодного разу на свідків будь-яким способом не впливав 4) Конкретних підстав передбачати перешкоджання іншим чином кримінальному провадженню немає, а всі твердження про це є надуманими і не знайшли підтвердження. 5) Злочини, в якому обвинувачується ОСОБА_4 не є продовжуваним. Отже, немає жодних конкретних підстав стверджувати про наявність ризику щодо нього вчинити інше кримінальне правопорушення. За час досудового та судового слідства обвинувачений не скоїв жодного адміністративного чи кримінального правопорушення. Виходячи із вищенаведеного, вважає, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, щодо ОСОБА_4 відсутні або мінімальні. Разом з тим, звертає увагу суду на той факт, що матеріальний стан сім`ї ОСОБА_4 є категорично не задовільний. Так, мама підзахисного, ОСОБА_6 згідно довідки лікуючого лікаря №1714 від 13.05.2024 року потребує постійного медикаментозного забезпечення. Встановлений діагноз: ішемічна хвороба серця, кардіосклероз постінфарктний, перше оперативне втручання перенесла в 2014 році, гіпертонична хвороба III стадії, ризик дуже високий, грижа стравоходного отвору діафрагми, потребує оперативного лікування (підтверджується і протоколом ультразвукового обстеження), для проведення якого потребує комплект для вертебропластики, який, нажаль, в нашій країні є платний і коштує 27 600 гривень. Батько обвинуваченого, ОСОБА_7 має ІІ-гу групу інвалідності безстроково. Згідно консультаційних висновків від 24 червня2024 року та 22 серпня 2024 року йому поставлено діагноз гіперплазія передміхурових залоз, кіста нирки, камені в сечовому міхурі та інші. Рекомендоване планове оперативне лікування водянок яєчка та прописано ряд коштовних ліків, без вживання яких він може померти. Сам обвинувачений не може забезпечити матеріально лікування своїх батьків тому, що нещодавно згідно виписки із медичної карти стаціонарного хворого № 1852/290 сам переніс важку операцію і потребує реабілітації, яка є дороговартісною. Щодо важкого фінансового стану додає, що ОСОБА_6 , щоб внести заставу за свого сина, взяла в борг 120 000 гривень, які кредитор вже вкотре вимагає повернути.

На підставі наведеного, просить запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , із можливістю внесення застави в розмірі 214 720 гривень змінити на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або особисте зобов`язання або зменшити розмір застави до мінімального, передбаченого КПК України.

Захисник в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити таке. Додав, що при зміні запобіжного заходу апеляційним судом не враховувались медичні та інші документи, єдиний свідок у даній справі проживає в Німеччині, ОСОБА_8 би міг і зараз виїхати за кордон, однак, не має закордонного паспорта.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

Прокурор ОСОБА_9 в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу, зазначив, що при застосуванні запобіжного заходу слідчим суддею враховувалися всі обставини, передбачені ст. 178 КПК України, підстави для зміни такого на даній стадії відсутні, оскільки не досліджувались докази, не допитувались свідки. Відносно обвинуваченого у суді перебуває інше кримінальне провадження, у якому до обвинуваченого неодноразово застосовувався привід.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, його захисника, дослідивши клопотання та додані до них матеріали, суд прийшов до наступного висновку.

У відповідності до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу (ч.2 ст.331 КПК України).

Згідно ч.1 ст.201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою (ч. 3 ст. 176 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: (1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; (2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; (3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 5 ст. 201 КПК України слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого, запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий. При цьому, підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення. Однак, існування таких обставин повинно бути обґрунтовано належними доказами.

Відповідно до ч. 3 ст. 201 КПК України до клопотання мають бути подані: 1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання; 3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Так, подане клопотання не відповідає вимогам ст. 201 КПК України, так як захисник обвинуваченого не додає до клопотання ухвали слідчого судді про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу. Окрім цього, захисником до матеріалів клопотання не подано платіжного доручення, згідно з яким за ОСОБА_4 була внесена застава, та на підставі якої ОСОБА_4 був звільнений з-під варти. Разом з цим захисником у клопотанні не конкретизовано, на який саме запобіжний захід слід змінити обвинуваченому запобіжний захід, натомість вказано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , із можливістю внесення застави в розмірі 214 720 гривень змінити на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або особисте зобов`язання або зменшити розмір застави до мінімального, передбаченого КПК України.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу, слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 201, 309, 369, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1