Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9108/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором першого відділу Київської спеціалізованої прокуратури в сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000993 від 05.05.2024р. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, військовослужбовця - солдата снайпера (2 категорії) відділення спеціального призначення взводу спеціального призначення роти спеціального призначення 23 окремого батальйону спеціального призначення у військовій частині НОМЕР_1 , проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , неодноразово раніше судимого, останній раз - вироком Святошинського районного суду м. Києва від 13.03.2024 до 2 років обмеження волі з іспитовим строком 2 роки,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309, ч.2 ст. 263, ч.4 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_6 04.05.2024р. приблизно о 04год. 00хв., діючи з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно-небезпечних наслідків , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , за допомогою каменю розбив скло задніх лівих дверей автомобіля марки «Мерседес», звідки таємно викрав майно на загальну суму 6598,38 грн., яке належить потерпілому ОСОБА_8 , чим спричинив останньому майнову шкоду.

Також досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 07.05.2024р. о 15:52, діючи умисно, з метою використання в особистих цілях, без передбаченого законом дозволу, придбав ніж - кастет, який відповідно до проведеної експертизи №СE-19/111-24/28218-ХЗ від 08.05.2024р. відноситься до комбінованої, контактної клинкової та не клинкової холодної ударно-дробильної дії та носив при собі без передбаченого законом дозволу.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч.1 ст. 309, ч.2 ст.263, ч.4 ст.185 КК України.

31.05.2024р. органом досудового розслідування повідомлено про підозру ОСОБА_6 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 309,ч.2 ст. 263, ч.4 ст.185 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, а саме носінні холодної зброї без передбаченого законом дозволу, а також у крадіжці, поєднаній з проникненням у сховище, вчиненій повторно, вчиненій в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту було скеровано до суду разом з клопотанням про дозвіл на затримання ОСОБА_6 з метою приводу підозрюваного до суду для участі в розгляді клопотання у кримінальному провадженні №0000993 від 05.05.2024р.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 24.07.2024 надано дозвіл на затримання ОСОБА_6 з метою приводу до суду.

Станом на день розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_6 додатково повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 185 КК України за обставин: ОСОБА_6 прибув до Державного університету інфраструктури та технологій за адресою: АДРЕСА_3 , де за допомогою раніше заготовленого знаряддя шляхом віджиму відчинив двері, після чого проник до приміщення кабінету НОМЕР_2, звідки викрав ноутбук «Асеr» та комп`ютерну мишку.

3 жовтня2024 року ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав із наведених у ньому підстав, просивши при цьому визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий підтримав клопотання, пояснив суду, що ОСОБА_6 самовільно залишив військову частину, переховувався від слідства, був оголошений у розшук і затриманий 03.10.2024р. під час повторного вчинення крадіжки.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні просив обрати запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою. Щодо розміру застави заперечував, оскільки сума застави є завеликою для підзахисного, вважає за можливе обрати запобіжний захід, не пов`язаний з позбавлення свободи, що дасть можливість підозрюваному пройти курс лікування.

Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні підтримав свого захисника та просив обрати йому запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою. Пояснив, що не переховувався від слідства, а перебував весь цей час вдома за місцем реєстрації, тривалий час не міг з`явитись до слідчого через стан свого здоров`я, оскільки перебував у лікарні.

Заслухавши доводи та обґрунтування сторін обвинувачення та захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як встановлено слідчим суддею, у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві перебуває кримінальне провадження №0000993, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.05.2024р за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 309, ч.2 ст. 263, ч.4 ст.185 КК України .

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.

31.05.2024р. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, а саме носінні холодної зброї без передбаченого законом дозволу, а також у крадіжці, поєднаній з проникненням у сховище, вчиненій повторно, вчиненій в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

01.07.2024р. прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_9 складено постанову про зупинення досудового розслідування та оголошення підозрюваного у розшук.

24.07.2024р. ухвалою слідчого судді Подільського районного суду надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1

03.10.2024р. ОСОБА_6 затримано відповідно до ухвали від 24.07.2024р. про надання дозволу на затримання.

04.10.2024 ОСОБА_6 додатково повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 185 КК України за обставин: ОСОБА_6 прибув до Державного університету інфраструктури та технологій за адресою: АДРЕСА_3 , де за допомогою раніше заготовленого знаряддя шляхом віджиму відчинив двері, після чого проник до приміщення кабінету НОМЕР_2, звідки викрав ноутбук «Асеr» та комп`ютерну мишку.

Постановою прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону від 04.10.2024 матеріали досудових розслідувань у кримінальних провадженнях об`єднані в одне за №№0000993.

Згідно ст.12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України - є тяжким злочином, санкція передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Як передбачено статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною третьою статті176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309, ч.2 ст.263, ч.4 ст.185 КК України, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Зокрема, про обґрунтованість вказаної підозри свідчать наступні матеріали кримінального провадження, зібрані в ході досудового розслідування: протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 07.05.2024, під час проведення якого у ОСОБА_6 вилучено ніж-кастет, який відноситься до холодної зброї; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 07.05.2024, який приймав участь в якості понятого при вилученні у ОСОБА_6 ножа-кастета; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 07.05.2024, який приймав участь в якості понятого при вилученні у ОСОБА_6 ножа-кастета; висновок експерта за результатами проведення експертизи холодної зброї в ході проведення якої судовим експертом з`ясовано, що вилучений у ОСОБА_6 ніж-кастет відноситься до холодної зброї; протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 , який повідомив про обставини вчинення відносно нього кримінального правопорушення від 29.05.2024; протокол огляду речей від 30.05.2024 в ході якого, за участі потерпілого, оглянуто речі, вилучені під час затримання ОСОБА_6 ; протоколом затримання Лося від 03.10.2024.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесене до тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Відносно ОСОБА_6 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, у судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що у сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Аналізуючи ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Оцінюючи ризики переховування та вчинення нових злочинів підозрюваним з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про його особистість встановлено, що ОСОБА_6 , усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, ухиляється від несення служби шляхом постійного самовільного залишення військової частини. Крім того органом досудового розслідування встановлено, що підозрюваний вже переховується від органів слідства, оскільки 01.07.2024 підозрюваного оголошено в державний розшук. А тому є підстави вважати, що підозрюваний може, з метою уникнення покарання за злочин, зникнути від органу досудового розслідування, а для підтримання своєї життєдіяльності - продовжувати вчиняти нові злочини для отримання джерел для існування.

Відтак, ризик вчинення нових кримінальних правопорушень слідчий суддя вважає доведеним прокурором.

З`ясовуючи наявність підстав для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею враховується, що відповідно до вимог ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду у постанові №4 від 25.04.2003 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» (зі змінами і доповненнями, внесеними постановами Пленуму Верховного Суду України №10 від 11.06.2004, №15 від 24.10.2008) суди при вирішенні питань, пов`язаних із обранням запобіжного заходу у вигляді взяття під варту мають додержувати вимог ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, відповідно до яких кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім випадків відповідно до процедури, встановленої законом.

Пунктом третім вказаної Постанови Пленуму ВСУ передбачено, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим він обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Під час розгляду клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує дані, що характеризують особу підозрюваного, вік, майновий і сімейний стан, наявність соціальних зав`язків. Слідчий суддя вважає, що наведені доводи захисника не можуть свідчити на користь зменшення встановлених ризиків та запобігти іншим способам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, в сукупності із вищевказаними обставинами враховує вагомість наявних доказів про вчинення останнім інкримінованих йому кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; характер та обставини вчиненого кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, та приходить до висновку про відсутність достатніх стримуючих факторів, які б дозволили застосувати менш суворий запобіжний захід та запобігти, передбаченим ст. 177 КПК України ризикам.

При цьому, слід зазначити, що враховуючи обставини цього конкретного випадку, слідчий суддя вважає, що таке обмеження не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки у цьому конкретному випадку існують ознаки суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Вирішуючи клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але і високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до статті 183 КПК України слідчий суддя застосовує до підозрюваного альтернативний вид запобіжного заходу у виді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором першого відділу Київської спеціалізованої прокуратури в сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000993 від 05.05.2024р. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді триманні під вартою.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою ОСОБА_6 - до 1 грудня 2024 року включно.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240,00 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду у визначений час;

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 1 грудня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1