Справа № 396/1223/24
Провадження № 1-кп/396/234/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.07.2024 року м. Новоукраїнка Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Новоукраїнка Кіровоградської області в залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0000008 від 12.01.2024 року, відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Широка Балка, Біляївського району, Одеської області, громадянин України, освіта середня, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовець військової служби призваного за призовом під час мобілізації, який на момент вчинення кримінального правопорушення проходив військову службу на посаді водія НОМЕР_1 автомобільного відділення автомобільного взводу роти матеріально-технічного забезпечення військової частини НОМЕР_2 , у військовому званні «старший солдат», розлучений, раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України,

з участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

08.07.2024 до Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області надійшов обвинувальний акт стосовно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб.

Прокурор в обґрунтування клопотання про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зазначив про тяжкість вчиненого правопорушення, а також те, що перебуваючи на волі обвинувачений ОСОБА_3 може переховуватися від суду та ухилятися від передбаченої законом відповідальності, а також незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того вказав, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання визначеним законодавством ризикам, а також зазначив, що ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України під час судового розгляду обвинувального акту не зменшилися та продовжують існувати, що унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого виду запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні не заперечував, щодо задоволення клопотання прокурора щодо обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Адвокат ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні заперечував, щодо задоволення клопотання прокурора щодо обрання відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Дослідивши подане клопотання, обвинувальний акт та додані матеріали, вислухавши думку прокурора, обвинуваченого та захисника, суд вважає, що клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до рішення від 23.11.2017 №1-р/2017, Конституційний Суд України у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення третього речення ч. 3 ст. 315 КПК України констатує, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване ч. 1 ст. 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом.

У цьому ж рішення Конституційний Суд України зазначає, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

У положеннях частин 1 та 2 ст. 42 КПК України розмежовано поняття «підозрюваний», «обвинувачений (підсудний)» у кримінальному провадженні. Водночас ч. 1 ст. 177 цього Кодексу передбачено можливість застосування запобіжних заходів як до підозрюваного, так і до обвинуваченого, а частиною другою цієї статті визначено підстави застосування таких заходів слідчим суддею, судом. Наслідками направлення в порядку, передбаченому ст. 291 КПК України, та надходження до суду обвинувального акта є набуття особою, щодо якої складено такий обвинувальний акт, нового процесуального статусу - обвинуваченого (підсудного), а також початок нової процесуальної стадії кримінального провадження - стадії судового провадження у суді першої інстанції.

При цьому, згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. Відтак продовження судом під час судового провадження запобіжного заходу щодо обвинуваченого можливе у разі його попереднього обрання на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженню; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Згідно Рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року № 14-рп/2003, тяжкість злочину не є єдиною підставою для обрання виключного запобіжного заходу, як тримання під вартою, а враховується разом з іншими обставинами по справі.

Відповідно до ст.12 КК України злочин, передбачений ч. 5 ст. 407 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 є тяжким злочином.

Ухвалою слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 18.06.2024 відносно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 13 днів, а саме: з 18 червня 2024 року до 30 червня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 28.06.2024 відносно ОСОБА_3 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в ДУ "Одеський слідчий Ізолятор" строком на 33 днів, а саме: з 18 червня 2024 року до 30 червня 2024 року.

Суд, відповідно до положень статей 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини з огляду на те, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність обґрунтованості ризиків у кримінальному провадженні, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також, враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , покарання, яке йому загрожує в разі визнання його винуватим, приходить до висновку, що обставини кримінального провадження свідчать про наявність високого ступеню ризиків, що обвинувачений, може переховуватися від суду, впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення і таким чином негативно вплинути на хід судового розгляду та встановлення об`єктивної істини в даному кримінальному провадженні, з огляду на що, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а інші більш м`які запобіжні заходи не здатні усунути ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Вивченням даних про особу обвинуваченого ОСОБА_3 встановлено, що доказів того, що стан здоров`я останнього не допускає його тримання під вартою суду стороною захисту не надано, з огляду на це слід вважати, що таких перешкод немає.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про доцільність застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою.

Разом з цим, суд відмовляє в частині задоволення клопотання щодо визначення місця перебування обвинуваченого ОСОБА_3 на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки чинний КПК України не передбачає повноважень суду щодо визначення конкретного місця утримання особи, відносно якої прийнято рішення щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тобто це не відноситься до компетенції суду, а тому, клопотання прокурора в цій частині задоволенню не підлягає.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу стосовно ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою слід задовольнити частково.

Керуючись ст.ст. 27, 31, 177, 178, 183, 194, 291, 315, 395 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 - задовольнити частково.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор"строком на 60 днів, до 17.09.2024 року включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому та прокурору, а також направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення обвинуваченого ОСОБА_3 .

Повний текст ухвали складено 19.07.2024 року і оголошено учасникам провадження 19.07.2024 року о 16.00 годині.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п"яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1