Провадження №: 1-кс/752/7164/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Київської міської прокуратури м. Києва ОСОБА_8 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 (редакція до 11.08.2023 року), ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190, ч. 4 ст. 28, ч. 2 ст. 361 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000301 від 26 травня 2022 року,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 (редакція до 11.08.2023 року), ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190, ч. 4 ст. 28, ч. 2 ст. 361 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000301 від 26 травня 2022 року.

Клопотання мотивовано тим, слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000301 від 26.05.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч ч. 1 та ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 4 ст. 28 ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 361 ч. 1 ст. 309 КК України.

27 вересня 2023 року було повідомлено про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 (редакція до 11.08.2023 року), ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190, ч. 4 ст. 28, ч. 2 ст. 361 КК України, а саме створені та керівництві злочинною організацією, заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), шляхом незаконних операцій з використанням електронно - обчислювальної техніки, вчинене повторно, злочинною організацією, що спричинило значну шкоду потерпілому та збитки у великих розмірах, закінченому замаху на заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, вчинене повторно, злочинною організацією, заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, вчинене повторно, злочинною організацією, в умовах воєнного стану, що завдало значної шкоди потерпілому, несанкціонованому втручанні за попередньою змовою групою осіб в роботу інформаційних (автоматизованих), електронних комунікаційних, інформаційно-комунікаційних систем, електронних комунікаційних мереж, вчиненому, повторно, злочинною організацією.

29.09.2023 ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

24.11.2023 ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_6 , продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 07:59 години 23.01.2024.

18.01.2023 ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_6 , продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 07:59 години 17.03.2024.

14.03.2024 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування до 12 місяців тобто до 27.09.2024.

15.03.2024 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва продовжено запобіжний захід відносно ОСОБА_6 , у вигляді тримання під вартою до 15.05.2024 07:59 години.

13.05.2024 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва продовжено запобіжний захід відносно ОСОБА_6 , у вигляді тримання під вартою до 11.07.2024.

09.07.2024 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва продовжено запобіжний захід відносно ОСОБА_6 , у вигляді тримання під вартою до 08.09.2024.

У клопотанні прокурора наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_6 до інкримінованих йому дій, а саме:

- протоколами за результатами проведення НСРД - візуального спостереження за місцем розташування офісного приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було зафіксовано перебування організаторів злочинної організації ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_6 , виконавців ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та інших членів злочинної організації в офісному приміщенні;

- протоколами за результатами проведення НСРД - аудіо-, та відеоконтролю за особами, в ході яких було зафіксовано, що організатори злочинної організації ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_6 постійно перебувають у вказаному офісному приміщенні, дають вказівки іншим членам злочинної організації щодо необхідності здійснення шахрайських дій, здійснюють розподіл грошових коштів між членами злочинної організації, здійснюють контроль за діяльністю злочинної організації, а виконавці ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та інші члени злочинної організації здійснюють заволодіння грошовими коштами потерпілих, спілкуються між собою щодо злочинної діяльності;

- протоколами за результатами проведення НСРД - проникнення до офісного приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було здійснено копіювання файлів та документів на комп`ютерному обладнані, на якому виявлено скріншоти щодо заволодіння грошовими коштами потерпілих ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 та інших, виявлено фішингові посилання, що надавалися потерпілим, шкідливе програмне забезпечення, за допомогою якого здійснювалось викрадення особистих банківських даних потерпілих;

- протоколами за результатами проведення НСРД - зняття інформації з електронних систем, в ході якого виявлено спілкування між організаторами злочинної організації, виконавцями та іншими членами злочинної організації;

- протоколами допиту свідка ОСОБА_18 (особи залученої до виконання спеціального завдання з розкриття протиправної діяльності організованої групи чи злочинної організації), в ході якого встановлено механізм діяльності злочинної організації, телеграм каналу « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який використовують члени злочинної організації, надано для огляду вказаний телеграм канал, до якого йому надано доступ з метою вчинення злочину;

- протоколами огляду телеграм каналу «Inspare Team», в ході якого зафіксовано стійкість злочинної організації, строк дії злочинної організації, кількість потерпілих, грошовими коштами яких заволоділи учасники злочинної організації (близько 2000 осіб);

- матеріалами тимчасового доступу до банківських установ, операторів мобільного зв`язку, провайдерів телекомунікаційних мереж, в ході яких встановлено банківські картки, на які здійснювався вивід грошових коштів від потерпілих, ІР-адреси, які використовували члени злочинної організації під час заволодіння грошовими коштами потерпілих, мобільні термінали, які використовували члени злочинної організації під час заволодіння грошовими коштами потерпілих;

- висновками експерта за результатами проведення портретних експертиз, відповідно до яких складені протоколи за результатами проведення НСРД - візуальне спостереження за місцем та додатки до них дійсно містять фотографії організаторів та членів злочинної організації;

- протоколами допиту потерпілих, матеріалами, що становлять банківську таємницю, інформацією від платіжних систем Чеської Республіки, які свідчать про заволодіння грошовими коштами потерпілих;

- протоколами за результатами проведення обшуків за місцями мешкання підозрюваних та інших учасників злочинної організації;

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності. іншими матеріалами досудового розслідування в сукупності.

В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_6 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме, що ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення тчи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Зазначені ризики підтверджуються тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відносить до категорії особливо тяжких, раніше не судимий, не одружений, не працює, не має постійного заробітку, а отже він не має постійного законного джерела доходів для існування, що в сукупності свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків.

Враховуючи викладене, а також те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 , призведуть до продовження його злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також негативно вплинуть на об`єктивне розслідування кримінального провадження, прокурор просить продовжити запобіжний захід щодо підозрюваного ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 27.09.2024.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання з підстав, зазначених в ньому та просила його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, просила обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід, у вигляді цілодобового домашнього арешту, вказуючи на необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків, про які зазначено у клопотанні.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, просила обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід, у вигляді цілодобового домашнього арешту, зазначила, що підозрюваний ОСОБА_6 має проблеми зі здоров`ям, та долучила документи, які містять відомості про його стан здоров`я.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав думку захисників.

Згідно з ч. 4 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України, фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, долучені до клопотання, вислухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про його обґрунтованість та необхідність задоволення, виходячи з наступного.

В провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000301 від 26.05.2022, за підозрою, зокрема ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 (редакція до 11.08.2023 року), ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190, ч. 4 ст. 28, ч. 2 ст. 361 КК України.

14 березня 2024 року ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000301 від 26.05.2022 року, до дванадцяти місяців, тобто, до 27 вересня 2024 року.

09 липня 2024 року ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва продовжено строк строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 до 08 вересня 2024 року.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

За змістом ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Суд наголошує, що ст. 183 КПК України регламентовано, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, і визначено вичерпний перелік випадків можливості застосування такого заходу.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як:

1) до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує;

2) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;

3) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;

4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;

5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;

6) до особи, яку розшукують компетентні органи іноземної держави за кримінальне правопорушення, у зв`язку з яким може бути вирішено питання про видачу особи (екстрадицію) такій державі для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку, в порядку і на підставах, передбачених розділом ІХ цього Кодексу або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частина 2 вказаної статті покладає обов`язок на слідчого суддю постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Як свідчать матеріали провадження, повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 18 січня 2024 року відповідає вимогам ст. 277 КПК України, за своїм змістом та на даному етапі сумнівів щодо її законності або порушення порядку вручення не викликає.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними під час досудового розслідування в кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколами за результатами проведення НСРД - візуального спостереження за місцем розташування офісного приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було зафіксовано перебування організаторів злочинної організації ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_6 , виконавців ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та інших членів злочинної організації в офісному приміщенні; протоколами за результатами проведення НСРД - аудіо-, та відеоконтролю за особами, в ході яких було зафіксовано, що організатори злочинної організації ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_6 постійно перебувають у вказаному офісному приміщенні, дають вказівки іншим членам злочинної організації щодо необхідності здійснення шахрайських дій, здійснюють розподіл грошових коштів між членами злочинної організації, здійснюють контроль за діяльністю злочинної організації, а виконавці ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та інші члени злочинної організації здійснюють заволодіння грошовими коштами потерпілих, спілкуються між собою щодо злочинної діяльності; протоколами за результатами проведення НСРД - проникнення до офісного приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було здійснено копіювання файлів та документів на комп`ютерному обладнані, на якому виявлено скріншоти щодо заволодіння грошовими коштами потерпілих ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 та інших, виявлено фішингові посилання, що надавалися потерпілим, шкідливе програмне забезпечення, за допомогою якого здійснювалось викрадення особистих банківських даних потерпілих; протоколами за результатами проведення НСРД - зняття інформації з електронних систем, в ході якого виявлено спілкування між організаторами злочинної організації, виконавцями та іншими членами злочинної організації; протоколами допиту свідка ОСОБА_18 (особи залученої до виконання спеціального завдання з розкриття протиправної діяльності організованої групи чи злочинної організації), в ході якого встановлено механізм діяльності злочинної організації, телеграм каналу « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який використовують члени злочинної організації, надано для огляду вказаний телеграм канал, до якого йому надано доступ з метою вчинення злочину; протоколами огляду телеграм каналу «Inspare Team», в ході якого зафіксовано стійкість злочинної організації, строк дії злочинної організації, кількість потерпілих, грошовими коштами яких заволоділи учасники злочинної організації (близько 2000 осіб); матеріалами тимчасового доступу до банківських установ, операторів мобільного зв`язку, провайдерів телекомунікаційних мереж, в ході яких встановлено банківські картки, на які здійснювався вивід грошових коштів від потерпілих, ІР-адреси, які використовували члени злочинної організації під час заволодіння грошовими коштами потерпілих, мобільні термінали, які використовували члени злочинної організації під час заволодіння грошовими коштами потерпілих; висновками експерта за результатами проведення портретних експертиз, відповідно до яких складені протоколи за результатами проведення НСРД - візуальне спостереження за місцем та додатки до них дійсно містять фотографії організаторів та членів злочинної організації; протоколами допиту потерпілих, матеріалами, що становлять банківську таємницю, інформацією від платіжних систем Чеської Республіки, які свідчать про заволодіння грошовими коштами потерпілих; протоколами за результатами проведення обшуків за місцями мешкання підозрюваних та інших учасників злочинної організації; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності. іншими матеріалами досудового розслідування в сукупності.

При цьому, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, проте зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд в цьому контексті враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Зокрема, за змістом п. 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

На даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання підозрюваного винуватим чи невинуватим у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, докази сторін в повному обсязі судом не досліджено, і, відповідно до ст. 94 КПК України, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягненням особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити дане кримінальне правопорушення.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що згідно вимог чинного законодавства сама по собі наявність обґрунтованої підозри не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, оскільки їх застосування потребує наявність існування хоча б одного із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Звертаючись з клопотанням прокурор вказав на наявність у даному випадку ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчим суддею враховуються як такі, що заслуговують на увагу посилання прокурора на те, що щодо підозрюваного ОСОБА_6 існують ризики:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Перебування на волі підозрюваного ОСОБА_6 , який усвідомлюючи невідворотність, тяжкість та реальність покарання за вчинені злочини, надасть можливість уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.

Викладені обставини слід враховувати як достатньо вірогідні дії підозрюваного, оскільки ОСОБА_6 чітко розуміє та усвідомлює категорію інкримінованого йому кримінального правопорушення, його тяжкість та покарання у разі визнання його винуватим.

На те, що підозрюваний може впливати на свідків, з метою зміни останніми показань в частині фактичних обставин, вказує те, що перебуваючи на свободі він буде мати можливість зустрічатись з свідками поза межами кримінального процесуального судочинства, що дає йому можливість незаконно впливати на них та психологічним чином або умовляннями змушувати їх змінити свої показання, надати нові або відмовитись від наданих раніше з метою створення умов для уникнення від кримінальної відповідальності.

В даній конкретній ситуації тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим, свідчить про неможливість застосування до нього менш суворого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, надасть змогу переховуватись від суду і може призвести до продовження ним злочинної діяльності.

Отже, при вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує особу останнього, судимість (неодноразово), сімейний стан (неодружений), соціальне положення (відсутність стійких соціальних зв`язків), а також те, що є реальні підстави вважати, що з боку підозрюваного може мати місце повторення/продовження протиправної поведінки.

Приймаючи рішення, слідчий суддя враховує, що в судовому засіданні на час його розгляду не встановлено будь-яких ґрунтовних даних про те, що підозрюваний ОСОБА_6 не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору, у тому числі за станом здоров`я.

Також не надано доказів того, що підозрюваний має хронічні захворювання, що у відповідності до «Порядку організації надання медичної допомоги засудженим до позбавлення волі», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 15.08.2014 № 1348/5/572 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20.08.2014 за № 990/25767 і можуть бути підставою для звільнення особи з під варти.

В матеріалах провадження відсутні будь-які об`єктивні дані про те, що підозрюваний за станом здоров`я не може перебувати у місцях попереднього ув`язнення.

Вирішуючи клопотання, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини про те, що позбавлення свободи і тримання під вартою може бути виправданим тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до свободи особистості. (Рішення Європейського Суду «Марченко проти України» від 10.02.2011).

Під суспільним інтересом в даному конкретному випадку слідчий суддя розуміє обставини даної конкретної справи та особу підозрюваного.

Продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 необхідно для забезпечення його належної процесуальної поведінки та ненастання ризиків, що мають місце.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193-197, 205, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Продовжити стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 27 вересня 2024 року включно.

Строк дії ухвали до 27 вересня 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1