Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1242/24

Номер провадження: 1-кс/511/611/24

09.07.2024 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання начальника відділення №1 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лозова Страшенського району Республіка Молдова, особа без громадянства, з базовою середньою освітою, не працюючий, перебуває у фактичних шлюбних відносинах, фактично проживаючий без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених частиною 2 статті 332 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що 19.03.2024 до чергової частини відділення поліції № 1 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення від працівника міграційної поліції ОСОБА_7 про те, що 19.03.2024 біля 22:30 годині спільно з працівниками прикордонної служби України біля контрольно-слідової смуги державного кордону України на околиці с. Комарівка Роздільнянського району Одеської області було зупинено чотирьох невідомих осіб, двоє з яких в пішому порядку намагалися незаконно переправити через державний кордон України інших поза межами пункту пропуску на територію Республіки Молдова (Придністров`я).

Відповідно до вимог ст. 9 Закону України Про державний кордон України, перетинання державного кордону України здійснюється на шляхах сполучення через державний кордон з додержанням встановленого порядку. Залізничне, автомобільне, морське, річкове, поромне, повітряне та пішохідне сполучення через державний кордон України здійснюються в пунктах пропуску, що встановлюються Кабінетом Міністрів України відповідно до законодавства і міжнародних договорів України, а також поза пунктами пропуску через державний кордон України у випадках, визначених законодавством. Пункт пропуску через державний кордон України - це спеціально виділена територія на залізничних та автомобільних станціях, у морських і річкових портах, аеропортах (аеродромах) з комплексом будівель, - споруд і технічних засобів, де здійснюються прикордонний, митний та інші види контролю і пропуск через державний кордон осіб, транспортних засобів, вантажів та іншого майна. Порушенням державного кордону України є перетинання його будь-якими технічними або іншими засобами без відповідного на те дозволу чи з порушенням встановленого порядку.

Крім того, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ, на території України, починаючи з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, введено воєнний стан, строком на 30 діб, строк дії якого в подальшому продовжувався в тому числі Указом Президента України №49/2024 від 05.02.2024, затвердженим Законом України від 06.02.2023 №3564-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 14.02.2024 року строком на 90 діб, тобто до 13 травня 2024 року. Відповідно до постанови КМУ «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 р. № 57 та від 03.03.2022 №194 «Про затвердження Правил перетинання державного кордону громадянами України», з метою здійснення заходів правового режиму воєнного стану обмежено виїзд з України громадян України чоловічої статі віком від 18 до 60 років.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 близько 19:00, з метою організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України поза межами пункту пропуску до Республіки Молдова (ПМР), діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, прибув в пішому порядку на околицю АДРЕСА_2 , де зустрів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ще двох невстановлених досудовим розслідуванням осіб на ім`я ОСОБА_10 і ОСОБА_11 та повідомив вказаним особам, щоб вони йшли за ним до його дому, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , де залишив вище вказаних осіб на території даного домоволодіння.

В подальшому ОСОБА_5 дочекавшись сприятливого моменту відсутності поблизу державного кордону з Республікою Молдова (ПМР) нарядів ДПСУ, що забезпечить безперешкодне переправлення вказаних осіб через державний кордон України повідомив вказаним особам, що вони відправляються у бік державного кордону України для їх подальшого переправлення на територію Республіки Молдова (ПМР), та орієнтуючись в особливостях місцевості оскільки є місцевим мешканцем, вирушив разом з останніми в пішому порядку в напрямку державного кордону України, 19.03.2024 близько 22:30 дійшовши до межі державного кордону біля інформаційного стовпчика №0466 з покажчиком АДРЕСА_3 , де особи на ім`я ОСОБА_10 та ОСОБА_11 перетнули державний кордон України на територію Республіки Молдова і зникли у невідомому напрямку, а ОСОБА_8 та ОСОБА_9 було затримано працівниками Державної прикордонної служби.

Таким чином, ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.332 КК України, кваліфікованого як, організація незаконного переправлення кількох осіб через державний кордон України.

18 червня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.2 ст.332 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Разом з тим, органом досудового розслідування встановлено ряд ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, зокрема, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, може незаконно впливати на потерпілих та свідків, оскільки є їхнім знайомим, продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Для запобігання встановлених ризиків, слідчий та прокурор вважають необхідним застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та покласти на нього обов`язки, передбачені диспозицією статті 194 КПК України.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний не заперечував проти задоволення вказаного клопотання.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Слідчим відділенням №1 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000223 від 20.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.332 КК України.

Частина перша статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини 2 статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частина перша статті 179 КПК України рагламентує, що особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відповідно до практики ЄСПЛ за статтею 5 ЄКПЛ обгрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Стороною обвинувачення доведена наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з вчиненням вказаного кримінального правопорушення, та їх кількість достатня для подальшого розслідування, а також наявність ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, зокрема, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вказаний ризик обгрунтовується тим, що останній за місцем реєстрації не проживає, раніше судимий; може незаконно впливати на потерпілих та свідків, оскільки є їхнім знайомим та йому відомі їх анкетні дані; продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК.

Відповідно до пункту 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13 січня 2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» розтлумачено, що за статтею 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод держава зобов`язана «гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції», що також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування. Розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів, експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

На підставі викладеного, врахувавши підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 179, 194, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання в межах строків досудового розслідування, тобто до 18.08.2024 року (включно), з покладенням на нього наступних обов`язків:

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- не виїжджати за межі села Трохимівка Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи.

Підозрюваному письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити, що контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий (частина 3 статті 179 КПК України).

Висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень (стаття 198 КПК України).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1