Справа 359/7350/24
Провадження 1-кс/359/1421/2024

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.07.2024 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Бориспіль клопотання начальника сектору дізнання Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 в межах кримінального провадження № 0000230 від 09 липня 2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Сектором дізнання Бориспільського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000230 від 09 липня 2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що 09.07.2024 близько 08 год. 14 хв., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , в адміністративній будівлі РТЦК, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий в АДРЕСА_2 , пред`явив посадовій особі ІНФОРМАЦІЯ_2 тимчасове посвідчення військовозобов`язаного на ім`я ОСОБА_4 , з власною фотокарткою в ньому, яке за візуальними ознаками має ознаки підробки(ЄО № 15233).

09.07.2024 року під час огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_3 , уповноваженим в межах компетенції на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків поліцейським СРПП ВП № 1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 , у ОСОБА_4 вилучено тимчасове посвідчення військовозобов`язаного на ім`я ОСОБА_4 , з власною фотокарткою в ньому, яке поміщено по полімерного пакету Національної поліції України INZ 2109946.

09.07.2024 року начальником сектору дізнання Бориспільського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 було винесено постанову про визнання речовим доказом тимчасове посвідчення військовозобов`язаного на ім`я ОСОБА_4 , з власною фотокарткою в ньому, яке поміщено по полімерного пакету Національної поліції України INZ 2109946.

Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення проведення судових експертиз, збереження речових доказів в стані, придатному для використання їх у кримінальному провадженні, та те що вилучені речі мають суттєве значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені та може бути використане, як доказ в даному кримінальному провадженні, тому необхідно накласти на нього арешт, оскільки без накладення арешту на вище перелічене майно, це зробити не можливо.

В судове засідання дізнавач не з`явилась, у поданому клопотанні просить розглянути справу без їх участі.

Вивчивши матеріали клопотання, перевіривши надані докази в його обґрунтування, слідчий суддя доходить до висновку, що клопотання слід задовольнити, виходячи з таких підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, дійсно сектором дізнання Бориспільського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000230 від 09 липня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

09.07.2024 року під час огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_3 , вилучено тимчасове посвідчення військовозобов`язаного на ім`я ОСОБА_4 , з власною фотокарткою в ньому, яке поміщено по полімерного пакету Національної поліції України INZ 2109946.

09.07.2024 року начальником сектору дізнання Бориспільського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 винесено постанову про визнання вищезазначеного майна речовими доказами.

За ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до п.1 ч.2 та ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. В такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу.

Згідно із ст. 98 та ч.1 ст.99 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом. Документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження

За ч. 5 ст. 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що вилучене в ході огляду місця події вищезазначене майно, містить відомості, які можуть бути використані як доказ обставин вказаного кримінального правопорушення, а тому з метою збереження речових доказів допустимо накласти арешт на вищезазначене тимчасово вилучене майно.

Керуючись ст.ст.98,99, 170, 237, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучене 09.07.2024 року в ході проведеного огляду за адресою: АДРЕСА_1 , службовий кабінет № 13 майно, а саме: тимчасове посвідчення військовозобов`язаного на ім`я ОСОБА_4 , з власною фотокарткою в ньому, яке поміщено по полімерного пакету Національної поліції України INZ 2109946.

Обов`язок зберігання зазначеного майна, на яке накладений арешт, покласти на сектор дізнання Бориспільського РУП ГУНП в Київській області.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляції протягом п`яти діб з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1