н/п 1-кп/766/3205/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.11.2024

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

За участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4 , (в режимі відеоконференції)

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000050 від 10.01.2024 року за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 289 Кримінального кодексу України (далі КК)

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 396, ч. 2 ст. 289 КК України

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,

у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 396, ч. 2 ст. 289 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурором, у зв`язку із закінченням строку запобіжного заходу, застосованого до обвинуваченого ОСОБА_4 (дата закінчення 05.11.2024), на підставі частини третьої ст. 331 Кримінального процесуального кодексу України (надалі КПК), подано 05.11.2024 року клопотання від про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 на строк 60 днів без визначення застави.

І. Позиція сторони обвинувачення

Клопотання сторони обвинувачення обґрунтовано тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні, в тому числі, особливо тяжкого кримінального правопорушення, насильницького характеру, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років.

Причетність обвинуваченого до скоєння інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, якими повністю обґрунтовується обвинувачення.

Оскільки строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого завершується 05.11.2024, то з метою досягнення дієвості вказаного кримінального провадження та запобіганням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України виникла необхідність у продовженні обвинуваченому запобіжного заходу.

Аналізуючи матеріали кримінального провадження, сторона обвинувачення приходить до висновку щодо необхідності застосування до обвинуваченого найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Отже, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до п`ятнадцяти років і на теперішній час є підстави вважати, що останній з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин буде і надалі переховуватись від суду чи органів досудового розслідування.

Таким чином, наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховування від органів досудового розслідування та суду.

Наступний ризик, який вказує на необхідність застосування до обвинуваченого найсуворіший запобіжний захід, є ризик незаконного впливу обвинуваченого на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, так як свідки допитуються судом в судовому засіданні безпосередньо і лише такі показання можуть лягти в основу підтвердження злочинного посягання на життя людини.

Між тим, в судовому засіданні сторони мають право заявляти клопотання щодо зміни порядку дослідження доказів, в тому числі і для додаткового чи повторного допиту свідків, а відтак ризик впливу на свідків, з метою зміни їх показань в сторону захисту і надалі продовжує існувати.

Таким чином, наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України незаконний вплив на свідків у вказаному кримінальному провадженні.

Крім того, дії обвинуваченого та статус військовослужбовця під час вчинення кримінального правопорушення, свідчать про наявність ризику продовжити вчиняти кримінальне правопорушення у якому він підозрюється, ухилятися від проходження військової служби, а також вчинити інше особливо тяжке кримінальне правопорушення, зокрема, проти основ національної безпеки України, з метою уникнути кримінальної відповідальності.

Таким чином, наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення.

При оцінці обставин, передбачених ст. 178 КПК України, стороною обвинувачення зроблено висновки, що:

1) є вагомі докази вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) обвинувачений вчинив умисний злочин, передбачений ч. 1 ст. 115 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до особливо тяжких злочинів та за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавленням волі на строк до п`ятнадцяти років, у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я обвинуваченого дозволяє застосовувати до нього запобіжний захід, пов`язаний з обмеженням волі та свободи пересування;

4) обвинувачений характеризується негативно;

5) є ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Також прокурор переконує, що при вирішенні питання щодо можливості застосування до обвинуваченого альтернативного заходу, слід виходити з того, що жоден із більш м`яких заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК та не забезпечить належної поведінки обвинуваченого та виконання ним процесуальних обов`язків.

Продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого відповідає суспільному інтересу. Крім того, гарантії того, що останній не вчинить інше кримінальне правопорушення, відсутні.

ІІ. Позиція сторони захисту

У судовому засіданні захисником було заявлено клопотання про оголошення перерви у судовому засіданні з метою підготовки і надання обґрунтованих заперечень проти клопотання прокурора, оскільки це клопотання було ним отримано безпосередньо перед судовим засіданням, а відтак сторона захисту може заперечувати проти клопотання лише з процесуальних питань.

Обвинувачений зазначив, що йому клопотання було вручено за годину до судового засідання.

Захисник також зауважив, що недотримання стороною обвинувачення належної правової процедури вручення такого клопотання порушує принцип рівності сторін кримінального провадження.

ІІІ. Мотиви Суду

Вирішуючи зазначене клопотання сторони обвинувачення, Суд звертає увагу, що по суті обґрунтування наявності ризиків, передбачених частиною першою ст. 177 КПК України залишається таким же, як і в попередньому клопотанні, яке було вирішено Судом ухвалою від 20.09.2024 про продовження строку запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 .

Суд також зауважує, що з часом ситуація стосовно наявності ризиків неналежної процесуальної поведінки з боку ОСОБА_4 , на які посилається прокурор, не змінилася, оскільки на час вирішення цього клопотання стороною обвинувачення двічі не було забезпечено свідків для допиту у судовому засіданні відповідно до погодженого сторонами і ухваленого Судом порядку дослідження доказів у кримінальному провадженні.

Отже за таких обставин Суд не має можливості оцінити наявність чи відсутність ризиків неналежної поведінки обвинуваченого інакше, ніж це було зазначено в ухвалі від 20.09.2024 року, а тому і мотиви Суду щодо вирішення цього клопотання прокурора залишаються такими ж (див. ухвалу від 20.09.2024 у справі №766/11174/24).

Водночас реагуючи на аргументи сторони захисту щодо недотримання стороною обвинувачення процедури вручення клопотання і, вирішуючи клопотання захисника щодо оголошення перерви, Суд зважає на таке.

Відповідно до частини першої ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

За змістом приписів частини першої ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі Конвенція) кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до частини першої-третьої ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Порядок розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою визначено приписами ст. 199 КПК України.

Отже, цією статтею встановлено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. (частина 1 ст. 199 КПК)

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. (частина третя ст. 199 КПК)

При цьому, відповідно до частини третьої ст. 184 КПК України до клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя (суд) зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. (частина четверта ст. 199 КПК)

Отже з огляду на викладене, Суд вважає, що дотримання належної правової процедури розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою у судовому засіданні є подача до суду відповідного клопотання не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії відповідної попередньої ухвали суду з доказами отримання такого клопотання обвинуваченим та його захисником.

За переконанням Суду, саме встановлений законом строк подачі клопотання про продовження строку тримання під вартою є таким що має забезпечити дотримання принципів рівності і змагальності сторін у судовому процесі і право обвинуваченого, ґарантованого ст. 6 Конвенції щодо справедливого розгляду його справи (в даному випадку клопотання) незалежним і безстороннім судом.

Недотримання вище вказаних вимог ст. 199 КПК України призводить до порушень вищезазначених прав обвинуваченого.

Натомість приписами вищезазначених статей КПК України встановлений обов`язок суду розглянути клопотання про продовження строку запобіжного заходу щодо обвинуваченого до його закінчення. При цьому жодної процесуальної санкції за порушення стороною обвинувачення порядку подачі клопотання процесуальний закон не містить.

Отже, виходячи з вищенаведених підстав, враховуючи наявність ризиків щодо неналежної процесуальної поведінки обвинуваченого, обов`язок суду вирішити клопотання сторони обвинувачення до закінчення строку дій запобіжного заходу, а саме до 05.11.2024 року (включно), закінчення процесуального та робочого часу для проведення судового засідання (після 16-тої години), Суд вважає за можливе задовольнити клопотання прокурора частково і продовжити строк запобіжного заходу щодо обвинуваченого до 28.11.2024 року, включно, що, на думку Суду, надасть можливість сторонам кримінального провадження в подальшому, через невеличкий проміжок часу, під час наступного вирішення питання щодо продовження (зміни, скасування) запобіжного заходу обвинуваченому, забезпечити дотримання принципів кримінального провадження рівності і змагальності сторін. В задоволенні клопотання сторони захисту з тих же підстав відмовити.

З цих підстав,

керуючись статтями 176-178, 183, 197, 199, 331, 369-372, 392, 395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

2. Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без визначення розміру застави, до «28» листопада 2024 року, включно.

3. Копію ухвали направити прокурору, обвинуваченому, захиснику, Державній установі «Миколаївський слідчий ізолятор» (54030, Миколаївська область, м. Миколаїв, Центральний район, вул. Лагерне поле, 5),

4. У клопотанні захисника про оголошення перерви відмовити.

5. Ухвала підлягає негайному виконанню.

6. Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

7. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції

Повний текст ухвали складено 08.11.2024 року.

СуддяОСОБА_1