печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальних провадженнях щодо організованої злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000194 від 08.08.2023,

ВСТАНОВИВ:

03.10.2024 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальних провадженнях щодо організованої злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000194 від 08.08.2023.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, до суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримує та просить задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації особою, яка подала клопотання, її процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді, ураховуючи, що підстав для визнання явки сторони обвинувачення обов`язковою не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у його відсутність.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000194 від 08.08.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 діючи у змові з невстановленою на теперішній час групою осіб, маючи умисел на заволодіння чужим майном, шляхом омани та зловживання довірою з використанням електронно-обчислювальної техніки незаконно заволодів криптовалютними активами потерпілих осіб.

Так, за результатом проведених заходів встановлено, що громадянин України ОСОБА_4 вступивши у змову з рядом осіб, створив транснаціональне злочинне угруповання, діяльність якого спрямована на вчинення шахрайських дій та незаконне заволодіння грошовими коштами громадян України (здебільшого криптовалютними активами), а також грошовими коштами юридичних осіб - резидентів Канади, які були надані їм у тимчасове користування (у вигляді кредитів, тощо), канадськими та міжнародними банківськими установами та платіжними системами. Так, слідством встановлено, що до вказаного транснаціонального злочинного угруповання входять наведені нижче особи:

1) ОСОБА_4 « ОСОБА_5 », ІНФОРМАЦІЯ_1 , НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 використовує номери телефонів НОМЕР_2 . Має дозвіл на перебування у Канаді з робочою метою.

2) ОСОБА_6 « ОСОБА_7 », ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження Республіка Польща, місце проживання на території України: АДРЕСА_2 , використовує номер мобільного телефону НОМЕР_3 , на теперішній час на постійній основі проживає у Канаді.

Крім цього, слідством встановлено що у 1st-Judicial District - New York County Supreme Court, Commercial Division суддею Joel M. Cohen здійснюється розгляд судової справи за позовом платіжної системи «Monex Canada, Inc.». В рамках вказаної справи платіжна система «Monex» повідомляє, що директор компанії 9404-0821 Quebec inc. Kochkine Kirill вчинив шахрайські дії з грошовими коштами платіжної системи «Monex Canada, Inc.» та незаконно заволодів грошовими коштами вказаної компанії, про що повідомлено відповідні підрозділи Канадської кінної поліції, в рамках вказаного судового розгляду розглядається питання про заволодіння грошовими коштами вказаної платіжної системи на суму більше 5 млн. САD (канадських доларів). Також, встановлено, що транзакції здійснені з рахунків вказаної компанії слугували підставою для здійснення обмінних операції та в наступному призвели до нанесення майнової шкоди громадянам України.

Механізм шахрайських дій вказаної транснаціональної злочинної групи полягав у наступному. Вказані вище особи, особисто та через третіх осіб отримали доступи до управління рахунками компаній резидентів Канади, залучивши на ролі засновників та директорів вказаних компаній так званих «дропів», контрольованих осіб, які були фіктивними директорами та засновниками підконтрольних компаній, з метою прикриття реальних осіб, які фактично контролюють їх діяльність. В наступному, особи які виступали в ролі організаторів, залучили громадянина України, мешканця м. Київ ОСОБА_4 та інших невстановлених досудовим розслідуванням осіб осіб в якості посередників, які діючи в інтересах вказаної злочинної групи, реалізовуючи злочинний умисел на заволодіння криптовалютними активами громадян України, здійснили на території пошук осіб, які мають відношення до пунктів обміну криптовалют та мають можливість здійснювати різного роду обмінні операції. За результатом проведених ОСОБА_4 та іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами заходів, вказані особи встановили контакт які мінімум з 2 обмінними пунктами, які мали можливість обміну безготівкових грошових коштів нерезидентів на криптовалюту, після чого вступили з вказаними особами у контакт та домовились про обмін безготівкових грошових коштів, які були на рахунку компанії 9404-0821 Quebec inc,14054555 Canada Inc. та інших, видаючі вказані компанії за реальний сектор економіки і гарантуючи, що вказані компанії займаються виключно законними видами діяльності. В наступному, після досягнення домовленості про обмінні операції ОСОБА_4 та та інші невстановлені досудовим розслідуванням особи організували переведення грошових коштів з рахунків вказаних компанії на рахунки підприємств, які були надані представниками обмінних пунктів, за результатом здійснення яких, обмінні пункти згідно раніше досягнутої домовленості про обміну операцію безготівкових грошових коштів на криптовалюту USDT TRX, здійснили перерахування криптовалюти на криптовалютні гаманці надані ОСОБА_4 . Після проходження деякого проміжку часу, до банків отримувачів вказаних безготівкових платежів почали надходити повідомлення та запити про повернення грошових коштів сплачених компаніями 9404-0821 Quebec inc., 14054555 Canada Inc. та ін., як такі, які є шахрайськими, а грошові кошти кредитними та не могли бути використанні для здійснення таких платежів, у зв`язку з чим канадські банки та платіжна система «Monex» зазнала значних збитків через шахрайські дії. У деяких випадка, учасники групи самостійно скасовували здійснені платежі після отримання криптовалютних активів з метою їх повернення на рахунки канадських компаній платників. Сама ж криптовалюта передана ОСОБА_4 під час вказаних обмінних операцій була розподілена останнім між учасниками шахрайських дій у відповідності до досягнутої раніше домовленості, а сам ОСОБА_4 отримав за вказані дії криптовалюту у приблизному розмірі 10 відсотків від загальної суми криптовалюти отриманої у шахрайський спосіб.

За результатом здійснення шахрайських дій за вказаною вище схемою, були здійснені наведені нижче перекази безготівкових грошових коштів та видкові транзакції криптовалюти USDT TRX на рахунок наданий особою, яка використовувала нік-нейм у месенджері телеграм К1. За результатом проведених заходів встановлено, що вигаданий «нік-нейм» К1 використовував ОСОБА_4 , який використовував вказаний акаунт з метою унеможливлення виявлення його участі у шахрайських діях. При цьому, ОСОБА_4 від імені вказаної особи здійснив отримання криптовалюти за результатом проведених нижче операцій. Слідством встановлено, що інформація щодо вказаних нижче операцій зберігається на мобільному телефонів iphone 7, який було вилучено під час проведення обшуку в рамках даного кримінального провадження за місцем мешкання ОСОБА_4 у м. Києві.

В межах досудового розслідування кримінального провадження , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000194 від 08.08.2023 потерпілими у кримінальному провадженні, а саме ОСОБА_8 , якому внаслідок вчинення ОСОБА_4 та іншими особами шахрайських дій нанесено матеріального збитку у сумі 1 524 490 доларів США (один мільйон п`ятсот двадцять чотири тисячі чотириста дев`яносто доларів США), та потерпілим ОСОБА_9 , якому внаслідок вчинення ОСОБА_4 та іншими особами шахрайських дій нанесено матеріального збитку у сумі 524 838,34 (п`ятсот двадцять чотири тисячі вісімсот тринадцять вісім) доларів США тридцять чотири центи, подано та долучено до матеіалів кримінального провадження цивільні позови щодо відшкодування матеріальної внаслідок вчинення кримінального правопорушення відповідно до положень статті 128 КПК України.

Крім цього, слідством встановлено, що ОСОБА_6 « ОСОБА_7 », ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження Республіка Польща, місце проживання на території України: АДРЕСА_2 , використовує номер мобільного телефону НОМЕР_3 , на теперішній час на постійній основі проживає у Канаді використовує зареєстровані на своє ім`я акаунти на наведених нижче криптовалютних біржах: «Binance», «Gate.io», «Kraken», «Kukoin», «Huobi», «ByBit», «Bitget», HTX (prev. Huobi), MEXC Exchange (prev. MXC Exchange). На акаунти вказаних криптовалютних бірж також находили криптовалютні активи отримані злочинним шляхом для їх конвертації, відмивання, легалізації та використання.

Крім цього, слідством встановлено, що ОСОБА_4 « ОСОБА_5 », ІНФОРМАЦІЯ_1 , НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 використовує номери телефонів НОМЕР_2 використовує зареєстровані на своє ім`я акаунти на наведених нижче криптовалютних біржах: «Binance», «Gate.io», «Kraken», «Kukoin», «Huobi», «ByBit», «Bitget», HTX (prev. Huobi), MEXC Exchange (prev. MXC Exchange). На акаунти вказаних криптовалютних бірж також находили криптовалютні активи отримані злочинним шляхом для їх конвертації, відмивання, легалізації та використання.

3 метою збереження викрадених крипто валютних активів та враховуючи правила обслуговування клієнтів криптовалютної біржі « ByBit » ІНФОРМАЦІЯ_3 виникла необхідність у отриманні ухвали на арешт рахунків які були використані транснаціональною злочинною групою для здійснення шахрайських дій, які були відкриті ОСОБА_4 « ОСОБА_5 », ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 « ОСОБА_7 », ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою збереження речових доказів із забороною розпорядження, до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку та відшкодування завданої шкоди потерпілим у кримінальному провадженні.

Постановою старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_10 від 30.09.2024 вищевказані криптовалютні активи визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000194 від 08.08.2023.

Виходячи з вимог клопотання, з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою припинення злочинної діяльності та збереження речових доказів, в органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на майно, оскільки незастосування арешту на зазначене вище майно перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене чи пошкоджене.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обгрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", п. 50, Series А N 98).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Так, слідчим суддею встановлено, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, а тому за викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на кошти із забороною розпорядження, відчуження, користування, які знаходяться у виді криптовалюти на криптовалютних рахунках відкритих ОСОБА_4 «« ОСОБА_5 », ІНФОРМАЦІЯ_1 , НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та який використовує номери телефонів НОМЕР_2 , що знаходяться у володінні криптовалютної біржі «ByBit» ІНФОРМАЦІЯ_3

Зобов`язати криптовалютну біржу « ByBit » ІНФОРМАЦІЯ_3 заблокувати доступ до усіх криптовалютних рахунків та акаунтів відкритих ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , «ОСОБА_5», НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та який використовує номери телефонів НОМЕР_2 ,що знаходяться у володінні криптовалютної «ByBit» ІНФОРМАЦІЯ_3;

Накласти арешт на кошти із забороною розпорядження, відчуження, користування, які знаходяться у виді криптовалюти на криптовалютних рахунках, відкритих ОСОБА_6 « ОСОБА_7 », ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження Республіка Польща, місце проживання на території України: АДРЕСА_2 , та який використовує номер мобільного телефону НОМЕР_3 , що знаходяться у володінні криптовалютної біржі «ByBit» ІНФОРМАЦІЯ_3;

Зобов`язати криптовалютну біржу « ByBit » ІНФОРМАЦІЯ_3 заблокувати доступ до усіх криптовалютних рахунків та акаунтів відкритих ОСОБА_6 « ОСОБА_7 », ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження Республіка Польща, місце проживання на території України: АДРЕСА_2 , та який використовує номер мобільного телефону НОМЕР_3 , що знаходяться у володінні криптовалютної біржі «ByBit» ІНФОРМАЦІЯ_3.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1