УХВАЛА

15.10.2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

представника скаржника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 ,

керівника відділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Одеса в режимі відеоконференції скаргу захисника ОСОБА_4 , подану в інтересах підозрюваної ОСОБА_3 на повідомлення про підозру старшого детектива 2-го відділу детективів підрозділу детективів захисту економіки у сфері надання фінансових послуг головного підрозділу детективів бюро економічної безпеки України ОСОБА_5 від 15.12.2022 року, у кримінальному провадженні № 0000037 від 28.06.2022 року,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшла скарга захисника ОСОБА_4 , подана в інтересах підозрюваної ОСОБА_3 на повідомлення про підозру старшого детектива 2-го відділу детективів підрозділу детективів захисту економіки у сфері надання фінансових послуг головного підрозділу детективів бюро економічної безпеки України ОСОБА_5 від 15.12.2022 року, у кримінальному провадженні № 0000037 від 28.06.2022 року.

Захисник скаргу мотивує тим, що повідомлення про підозру, яке він просить скасувати не відповідає вимогам статті 277 КПК України, так як в ньому не викладені фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , у тому числі інших суттєвих обставин відносно дій ОСОБА_3 , відомих на момент повідомлення про підозру, а саме: повідомлення про підозру ґрунтується на доказі, який є недопустимим. Крім того вказує на те, що повідомлення про підозру ОСОБА_3 вручено не було, немає жодних даних про вручення (передачу) повідомлення про підозру в день його складання особисто ОСОБА_3 .

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні скаргу підтримав в повному обсязі та просив задовольнити, посилаючись на обставини викладені в ній.

Керівник відділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_5 доводи скарги не визнав, проти її задоволення заперечував, вважав оскаржуване повідомлення про підозру обґрунтованим та таким, що в повній мірі відповідає вимогам ст. ст. 276 - 278 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

У ході розгляду скарги слідчим суддею встановлено, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000037 від 28.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, за фактами незаконного заволодіння коштами Державного бюджету України, виділених для відшкодування підприємствам сум податку на додану вартість, вчиненого шляхом внесення неправдивих відомостей до офіційних документів.

Досудовим розслідуванням попередньо встановлено, що службові особи ТОВ «РЕЧСТИЛЬ», діючи в порушення вимог ст.ст. 185, 187, 198, 200, 201 Податкового кодексу України, ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», у червні 2022 року незаконно заволоділи грошовими коштами Державного бюджету України у розмірі 40 000 000 грн. шляхом внесення до податкової звітності з ПДВ за січень 2022 року завищеної суми від`ємного значення різниці між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту і завищення суми податку на додану вартість, що підлягає бюджетному відшкодуванню.

15 грудня 2022 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було оголошено підозру шляхом отримання повідомлення старостою Старостинського округу та її доньками, з пам`яткою про права та обов`язки підозрюваного.

Доказом, який нібито доводить вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК, є Висновок експерта № 1949 від 28.10.2022 року, за результатами проведення судової економічної експертизи по матеріалах кримінального провадження.

Слідчий суддя погоджується з доводами скаржника, що вказаний висновок не дає чіткої відповіді на поставлені детективом питання, а тільки встановлює ймовірність правильності висновків органу досудового розслідування і тільки при умові підтвердженості певних фактів, які на момент проведення дослідження стороною обвинувачення підтверджені не були.

Згідно висновку експерта, версія слідства в частині завищення суми від`ємного значення різниці між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту на загальну суму 40 000 000 гривень, що підлягають бюджетному відшкодуванню документально підтверджується тільки за умови встановлення факту здійснення операції з реалізації товарно-матеріальних цінностей.

Крім того, обов`язковим для доказування є також момент такої реалізації. Оскільки, за умови, якщо реалізація мала місце після отримання бюджетного відшкодування, то склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК відсутній.

Податковим кодексом (ст. 187 ПК) передбачено, що моментом виникнення зобов`язання з податку на додану вартість є подія, яка настала раніше: дата зарахування коштів від покупця/замовника на рахунок платника податку в банку або дата відвантаження товарів. Водночас, матеріали кримінального провадження не містять доказів, щодо моменту реалізації імпортованих товарно-матеріальних цінностей.

Разом з цим, не знаходять свого підтвердження підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України, оскільки в повідомленні про підозру не вказано, які саме дані до офіційних документів не відповідають дійсності і чому. В цій частині, сторона обвинувачення припускає, що вказані в податкових деклараціях дані не відповідають дійсності. Однак, ігнорується той факт, що імпорт товарно-матеріальних цінностей мав місце і це підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами. В такому випадку, декларування відповідних сум було цілком обґрунтованим і таким, що відповідає чинному податковому законодавству.

Наявний в матеріалах кримінального провадження протокол огляду від 29.09.2022 року, яким встановлена відсутність за місцем знаходження товарно-матеріальних цінностей, не є належним доказом обставин, які підлягають доказуванню у даному кримінальному провадженні, оскільки ним зафіксовано факти станом на 29.09.2022 року. Водночас, відповідно до повідомлення про підозру документи податкової звітності, що слугували підставою для початку даного кримінального провадження були складені і подані в електронному вигляді 21.02.2022 року, 04.04.2022 року, 30.04.2022 року, 01.06.2022 року.

Згідно з положеннями п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскарженні повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Підозрою є обґрунтоване припущення слідчого та/або прокурора про вчинення особою кримінального правопорушення. Праву підозрюваного «знати, у вчинені якого кримінального правопорушення його підозрюють», що визначено пунктом 1 частини третьої статті 42 КПК України, кореспондує обов`язок сторони обвинувачення довести це до його відома, повідомити про наявність підозри та роз`яснити її зміст.

Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами. Цим актом у кримінальному провадженні вперше формулюється та обґрунтовується підозра конкретної особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і у такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на наступне формулювання обвинувачення.

Сформульована підозра встановлює межі, в рамках яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту. З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальні права та обов`язки, визначені статтею 42 КПК України.

Загальний порядок повідомлення про підозру передбачений главою 22 КПК України, яка має назву «Повідомлення про підозру» та складається з таких статей: «Випадки повідомлення про підозру» (стаття 276); «Зміст письмового повідомлення про підозру» (стаття 277); «Вручення письмового повідомлення про підозру» (стаття 278). Отже, саме така побудова глави дає підстави зробити висновок, що законодавець пов`язує процесуальну діяльність із повідомлення про підозру з сукупністю процесуальних дій слідчого та/або прокурора, зміст яких полягає у встановленні юридичних і фактичних підстав для повідомлення про підозру (стаття 276 КПК), складанні письмового процесуального документа (повідомлення про підозру) (стаття 277 КПК) та його врученні особі (стаття 278 КПК).

Так, згідно із ст. 277 КПК України повідомлення про підозру має містити, зокрема, такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення (п. 1 абз. 2 ч. 1); підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення (п. 8 абз. 2 ч. 1). Отже,ст. 277 КПК України регламентує, що в обох випадках ідеться про одну й ту саму особу прокурора. Окрім цього, за структурою повідомлення про підозру, визначеною в Кодексі й навіть розбитою на пункти, підпис прокурора, який здійснив повідомлення про підозру, ставиться після роз`яснення прав підозрюваного (п. 7 абз. 2 ч. 1). Тому роз`ясняти права підозрюваного має виключно прокурор, який прийняв процесуальне рішення, - склав, тобто безпосередньо здійснив, повідомлення.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Ст. 13 Конвенції встановлює, що кожен, чиї права та свободи, визнані в Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Підставою для скасування повідомлення про підозру або визнання такою, що не набула статусу підозрюваного є порушення процесу (порядку) здійснення повідомлення про підозру, відсутність обов`язкових елементів повідомлення про підозру.

Відповідно до статті 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, зокрема за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, встановленому ст. 278 КПК України, і складається з двох послідовних дій слідчого, прокурора: 1) складення повідомлення про підозру - процесуального акта; 2) вручення його особі, підозрюваній у вчиненні кримінального правопорушення.

Аналізуючи вище викладені норми закону, можна дійти висновку, що процесуальний статус підозрюваного (крім випадку затримання) особа набуває не після складання тексту, а лише після вручення повідомлення, що в свою чергу, вручається у день складення повідомлення про підозру. Саме із цим моментом процесуальний закон пов`язує набуття особою відповідних процесуальних прав після їх роз`яснення слідчим, прокурором.

Як вбачається із матеріалів кримінального провадження, повідомлення про підозру відносно ОСОБА_3 , складене 15.12.2022 року старшим детективом Другого відділу детективів підрозділу детективів із захисту економіки у сфері надання фінансових послуг Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_5 та погоджено із прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 .

Так, відповідно до змісту ч.ч. 1, 2 ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Порядок здійснення виклику у кримінальному провадженні регулюється ст. 135 КПК України. Зокрема, шляхом: надіслання поштою, електронною поштою; врученням під розписку дорослому члену сім`ї чи іншій особі, яка з нею проживає; врученням житлово-експлуатаційної організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи. При цьому, ключовим є те, що особа отримує таке повідомлення під розписку.

Слід зазначити, що положення норм статей 276, 277, 278 КПК України не вичерпують зміст діяльності під час повідомлення особі про підозру, бо системне тлумачення норм КПК вказує також на те, що, крім названих дій, під час процесуальної діяльності, пов`язаної зі здійсненням повідомлення про підозру, слідчий та/або прокурор зобов`язані встановити точне місцезнаходження особи і саму особу, якій має бути вручено повідомлення про підозру; роз`яснити права підозрюваному, що є невід`ємним обов`язковим етапом процедури повідомлення про підозру. Причому на прохання підозрюваного після повідомлення про його права слідчий, прокурор зобов`язані детально роз`яснити кожне із вказаних прав (частини друга, третя статті 276 КПК).

В порушення вищевказаних правил статей 276, 277, 278 КПК України матеріали кримінального провадження не містять відомостей про те, що органом досудового розслідування було вжито заходи з метою встановлення точного місцезнаходження підозрюваної ОСОБА_3 .

Оскаржуване повідомлення про підозру ОСОБА_3 вручене не було, що підтверджується розписками у ньому старости Старостинського округу та двох її доньок. Проте немає даних про вручення, або передачу, повідомлення про підозру у день його складання, або пізніше, особисто ОСОБА_3 .

Отже, органом досудового розслідування письмове повідомлення про підозру не було вручено у встановлений кримінально процесуальним кодексом строк, за адресою місця проживання ОСОБА_3 .

Слідчий суддя також звертає увагу на те, що згідно з принципом презумпції невинуватості всі сумніви по справі, якщо вичерпані можливості їх усунення, повинні тлумачитись і вирішуватись на користь підозрюваного (обвинуваченого).

Отже доводи скарги щодо порушення органом досудового розслідування порядку повідомлення про підозру ОСОБА_3 є обґрунтованими.

Зважаючи на викладені обставини, слідчий суддя доходить висновку про наявність підстав для скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 як не здійсненого в порядку та на умовах, визначених КПК України.

За приписами статті 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 111 - 112, 276 - 278, 303, 305 307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скаргу захисника ОСОБА_4 , подану в інтересах підозрюваної ОСОБА_3 на повідомлення про підозру старшого детектива 2-го відділу детективів підрозділу детективів захисту економіки у сфері надання фінансових послуг головного підрозділу детективів бюро економічної безпеки України ОСОБА_5 від 15.12.2022 року, у кримінальному провадженні № 0000037 від 28.06.2022 року задовольнити

Скасувати повідомлення про підозру Старшого детектива 2-го відділу детективів підрозділу детективів захисту економіки у сфері надання фінансових послуг головного підрозділу детективів бюро економічної безпеки України ОСОБА_5 від 15.12.2022 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянці України, у кримінальному провадженні № 0000037 від 28.06.2022 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Днем складення повної ухвали є 21 жовтня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1