ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/348/24
Провадження №1-кс/477/840/24
УХВАЛА

про продовження дії запобіжного заходу

22 серпня 2024 року місто Миколаїв

Слідчий суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Миколаєві клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Миколаївської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартоюв кримінальному провадженні №0000050, відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такої, що народилася у м.Нова Одеса Миколаївської області, керівника благодійного фонду «Крок у майбутнє», з повною вищою освітою, проживає в АДРЕСА_1 , заміжню, має на утриманні неповнолітню дитину, не судиму,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 28, частиною першою статті 114-1, частиною третьою статті 15, частиною третьою статті 332 КК України,

ВСТАНОВИВ:

19 серпня 2024 року старший слідчий в ОВС відділу СУ ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Миколаївської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_5 в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000050 від 08 вересня 2023 року без визначення застави.

В обґрунтування поданого клопотання вказує, що СУ ГУНП в Миколаївській області за фактом сприяння групою осіб, з корисливих мотивів, у незаконному переправленні через державний кордон України місцевим мешканцям м. Миколаєва порадами та наданням засобів, а також шляхом надання документів щодо непридатності до військової служби у воєнний час з виключенням їх з військового обліку за станом здоров`я 08 вересня 2023 року внесено відомості до ЄРДР за №0000050 та розпочато досудове розслідування за частиною третьою статті 15, частиною третьою статті 332 КК України. Указані матеріали досудового розслідування об`єднано з матеріалами досудового розслідування за №0000035 від 17 лютого 2024 року.

Досудовим розслідуванням по об`єднаному кримінальному провадженню встановлений факт ймовірного замаху на сприяння в незаконному переправленні особи через державний кордон України порадами та наданням засобів та усуненням перешкод, а також ймовірного незакінченого замаху на вчинення перешкоджання законній діяльності ЗСУ в особливий період (період дії воєнного стану) організованою групою, до складу якої ввійшли ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 з корисливих мотивів.

Вказаним особам повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 15, частиною третьою статті 332, частиною третьою статті 28, частиною першою статті 114-1 КК України та ухвалами слідчого судді до них застосовані запобіжні заходи, в тому числі, до підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави (кримінальне провадження №0000050), а також застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначенням розміру застави (кримінальне провадження №0000035).

Строк дії ухвали про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, застосований ухвалою слідчого судді Центрального районного суду міста Миколаєва від 06 травня 2024 року та продовжений ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 24 червня 2024 року, спливає 22 серпня 2024 року.

Оскільки встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу ризики, передбачені статтею 177 КПК України, не зменшились, а обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень, за змістом клопотання, повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, перелік яких наведений у клопотанні, слідчий ОСОБА_6 просить продовжити строк дії запобіжного заходу ОСОБА_5 у виді тримання під вартою без можливості внесення застави.

Наявність указаних ризиків слідчим обґрунтовується тим, що на даний час продовжує існує ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду; ризики незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні та вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Застосування до підозрюваної ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу не дозволить запобігти зазначеним вище ризикам.

З огляду на те, що у цьому кримінальному провадженні в порядку статті 290 КПК України відкрито матеріали досудового розслідування та надано доступ стороні захисту до матеріалів провадження, обсяг якого є значним, що зумовлює тривалий час ознайомлення сторони захисту з цими матеріалами. Оскільки строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування не входить у строки передбачені статтею 219 КПК України, а ризики, що слугували підставою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу на даний час не зменшилися, вважає необхідним продовжити строк тримання під вартою на 13 днів.

У судовому засіданні прокурор групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_3 підтримав клопотання слідчого про продовження підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просив його задовольнити, указував на те, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України.

Підозрювана ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання слідчого.

Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні також заперечував проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на надуманість та необґрунтованість цього клопотання, а також на не доведеність ризиків належними та достатніми доказами. Вказував, що підозра повідомлена ОСОБА_5 не обґрунтована, докази здобуті органом досудового розслідування необґрунтовані та містять суб`єктивні припущення.

Крім того, захисник ОСОБА_4 вказував і на те, що досудове розслідування закінчено і в клопотанні не вказано з якого строку необхідно рахувати 13 днів. Вказував, що існують правові підстави для визначення застави підозрюваній і звільнення її з-під варти.

Заслухавши позиції учасників судового провадження, дослідивши докази по заявленому клопотанню, слідчий суддя встановив наступне.

СУ ГУНП в Миколаївській області здійснюється досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 15, частиною третьою статті 332 КК України, частиною третьою статті 28, частиною першою статті 114-1 КК України відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 вересня 2023 року та 17 лютого 2024 року, що підтверджується витягом з ЄРДР №0000050.

У цьому кримінальному провадженні (№0000050) 29 лютого 2024 року, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 15, частиною третьою статті 332 КК України.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 01 березня 2024 року до підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів та визначено розмір застави для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та відповідно до частини п`ятої статті 194 КПК України на підозрювану покладені певні обов`язки.

Постановою керівника Миколаївської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_11 від 23 квітня 2024 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000050 від 08 вересня 2023 року продовжений до 29 травня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 25 квітня 2024 року ОСОБА_5 продовжено дію раніше обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 29 травня 2024 року з можливістю звільнення під заставу на умовах визначених в ухвалі слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 01 березня 2024 року, зі зменшенням розміру застави до 450 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 360 350 гривень.

Ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 02 травня 2024 року, постановленої за наслідками перегляду ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 25 квітня 2024 року, ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 25 квітня 2024 року щодо ОСОБА_5 - скасовано та постановлено нову ухвалу, якою клопотання слідчого в ОВС СУ ГУ НП в Миколаївській області ОСОБА_6 про продовження підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задоволено частково; застосовано щодо підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк по 29 травня 2024 року та визначено розмір застави для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 грн.

Відповідно до частини п`ятої статті 194 КПК України, на підозрювану ОСОБА_5 , в разі внесення застави, покладено обов`язки.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 28 травня 2024 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000050 від 08 вересня 2023 року до шести місяців, тобто до 29 серпня 2024 року включно.

17 червня 2024 року постановою прокурора Миколаївської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 об`єднано матеріали досудових розслідувань у кримінальних провадженнях №0000050 від 08 вересня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 15, частиною третьою статті 332, статтею 336 КК України та №0000035 від 17 лютого 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 28, частиною першою статті 114-1 КК України.

З постанови прокурора вбачається, що об`єднаним матеріалам досудових розслідувань присвоєно номер раніше розпочатого кримінального провадження №0000050.

У кримінальному провадженні (№0000035) 25 квітня 2024 року, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 28, частиною першою статті 114-1 КК України.

Ухвалою слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 06 травня 2024 року відносно підозрюваної ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 25 червня 2024 року без визначення розміру застави.

Указана ухвала слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 06 травня 2024 року залишена без змін ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 28 травня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 24 червня 2024 року продовжити підозрюваній ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 22 серпня 2024 року включно (в межах строку досудового розслідування), застосований ухвалою слідчого судді Центрального районного суду міста Миколаєва від 06 травня 2024 року. Скасовано відносно ОСОБА_5 захід забезпечення кримінального провадження, застосований ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 01 березня 2024 року та в подальшому продовжений ухвалами слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 25 квітня 2024 року та від 28 травня 2024 року в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000050.

Указана ухвала слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 24 червня 2024 року залишена без змін ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 06 серпня 2024 року.

За приписами частини четвертої статті 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Тобто, при вирішенні цього питання слідчий суддя керується загальними приписами, які регулюють застосування відповідного запобіжного заходу.

Загальні підстави і порядок застосування та продовження запобіжного заходу визначені у статті 194, 199 КПК України, конструкції яких передбачають такі критерії дослідження слідчим суддею обставин (фактів): наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження дії запобіжного заходу; обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Щодо обґрунтованості підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини.

З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, пункт 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28 жовтня 1994 року, пункт 55).

Зі змісту поданого клопотання та долучених до нього матеріалів вбачається причетність ОСОБА_5 до організації та вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 15, частиною третьою статті 332, частиною третьою статті 28, частиною першою статті 114-1 КК України.

Дослідженими слідчим суддею доказами підтверджується достатність вагомих підстав вважати, що ОСОБА_5 , діючи у складі організованої групи з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , з метою реалізації спільного злочинного умислу, направленого на незаконне зняття осіб з військового обліку за станом здоров`я, та переправлені їх через державний кордон України, налагодила механізм виготовлення підроблених документів, в тому числі довідок військово-лікарських комісій та тимчасових посвідчень військовозобов`язаних, із внесенням до них завідомо неправдивих відомостей про стан здоров`я військовозобов`язаних (тобто осіб - замовників таких документів), як наслідок останні за станом здоров`я рахувались не придатними для військової служби за станом здоров`я та одночасно набували права безперешкодно перетину державного кордону України.

За встановлених органом досудового розслідування обставин, вбачається, що починаючи з вересня 2023 року, ОСОБА_5 створила організовану групу осіб, члени якої, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , добровільно зорганізувались з метою злочинної діяльності, пов`язаної із сприяння в незаконному переправленні особи через державний кордон України порадами та наданням засобів та усунення перешкод, перешкоджання законній діяльності ЗСУ, вчиненому організованою групою з корисливих мотивів. Вказані особи були взаємо обізнані про вчинення злочинних дій членами організованої групи для досягнення єдиної мети - отримання прибутку.

З метою виконання свого злочинного наміру, ОСОБА_5 , діючи у складі організованої групи із ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 відповідно до розробленого плану, з метою реалізації свого злочинного умислу, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, забезпечили отримання ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 медичних документів із завідомо неправдивими відомостями про хворобу, на підставі яких його виключено з військового облікуотримання, а ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 другої групи інвалідності, що надавало йому можливість безперешкодно перетнути державний кордон України.

Проте, з причин, що не залежали від волі ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , останні не перетнули державний кордон України, у зв`язку із тим, що документи в яких внесені недостовірні відомості були вилучені правоохоронними органами, а діяльність організованої групи припинено.

Описана у клопотанні фабула кримінального правопорушення у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 15, частиною третьою статті 332, частиною третьою статті 28, частиною першою статті 114-1 КК України КК України.

Долучені до клопотання прокурором докази, зібрані у ході досудового розслідування, зокрема: матеріали УСБУ в Миколаївській області, щодо виконання доручення №64/20-7800 від 29.09.2023 року; протокол про результати проведення негласної слідчої розшукової дії, передбаченої статтею 263 КПК України, зняття інформації з електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_7 №64/3413 від 20.11.2023 року (в якому міститься інформація про протиправну діяльність ОСОБА_7 та інших осіб); протокол про результати проведення негласної слідчої розшукової дії, передбаченої статтею 263 КПК України, зняття інформації з електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_5 №64/3595 та №64/3596 від 05.12.2023 року (в яких міститься інформація про протиправну діяльність ОСОБА_5 та інших осіб); протокол про результати проведення негласної слідчої розшукової дії, передбаченої статтею 263 КПК України, зняття інформації з електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_9 №64/3597 від 05.12.2023 року (в якому міститься інформація про протиправну діяльність ОСОБА_9 та інших осіб); протокол про результати проведення негласної слідчої розшукової дії, передбаченої статтею 263 КПК України, зняття інформації з електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_7 №64/3795 від 25.12.2023 року (в якому міститься інформація про протиправну діяльність ОСОБА_7 та інших осіб); протокол про результати проведення негласної слідчої розшукової дії, передбаченої статтею 263 КПК України, зняття інформації з електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_5 №64/3658/1 від 10.12.2023 року (в якому міститься інформація про протиправну діяльність ОСОБА_5 та інших осіб); протокол про результати проведення негласної слідчої розшукової дії, передбаченої статтею 263 КПК України, зняття інформації з електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_8 №64/3414 від 20.11.2023 року (в якому міститься інформація про протиправну діяльність ОСОБА_7 та інших осіб); протокол про результати проведення негласної слідчої розшукової дії, передбаченої статтею 263 КПК України, зняття інформації з електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_14 №64/3415 від 20.11.2023 року (в якому міститься інформація про протиправну діяльність.); протокол про результати проведення негласної слідчої розшукової дії, передбаченої статтею 260 КПК України, аудіо-, відео контролю особи мереж стосовно ОСОБА_7 від 20.11.2023 року (в якому міститься інформація про протиправну діяльність ОСОБА_5 та інших осіб); протокол про результати проведення негласної слідчої розшукової дії, передбаченої статтею 260 КПК України, аудіо-, відео контролю особи мереж стосовно ОСОБА_10 від 27.02.2024 року (в якому міститься інформація про протиправну діяльність ОСОБА_10 та інших осіб); протоколами допиту підозрюваних ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 ; протоколами допиту свідків ОСОБА_15 ОСОБА_16 ,, ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ; інші матеріали кримінального провадження у сукупності свідчать про причетність ОСОБА_5 до організації та вчинення інкримінованого їй правопорушення.

Досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в межах судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про продовження строку дії запобіжного заходу, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

На даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів, тому заперечення сторони захисту щодо необґрунтованості підозри слідчим суддею відхиляються.

Щодо ризиків кримінального провадження то слідчий у поданому клопотанні зазначає про ризик переховування, ризик знищення, спотворення будь-якої із речей чи документів, ризик незаконного впливу на свідків чи інших підозрюваних, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу, згідно з частиною 2 даної статті, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Співставляючи доводи клопотання сторони обвинувачення з долученими до клопотання матеріалами через призму заперечень сторони захисту, на предмет наявності ризику, передбаченого пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, слідчий суддя погоджується з доводами слідчого про його наявність, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 15, частиною третьою статті 332, частиною третьою статті 28, частиною першою статті 114-1 КК України. Так, санкція частини третьої статті 332 КК України відносить цей злочин до тяжких, та за нього передбачена можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з конфіскацією майна, а тому, усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за його вчинення у разі доведення вини, остання може переховуватися від слідства та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. При вирішенні питання про наявність даного ризику також враховуються відомості про те, що підозрювана має паспорт громадянина України для виїзду за кордон, та матиме можливість виїхати за межі території України та ухилитися від слідства та суду. Вказаний ризик оцінюється слідчим суддею з урахуванням того, що вчинення злочину мало корисливий мотив, та вчинено відносно значної кількості осіб, що свідчить і про наявність у підозрюваної ОСОБА_5 значної кількості незаконно отриманих доходів. Інформації про те, що соціальні зв`язки підозрюваної є настільки міцними, що б утримували її на території України, слідчому судді не надано. Тобто, ризик передбачений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України продовжує існувати і на даний час.

Ризик, передбачений пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України, який полягає у незаконному впливі на потерпілих, свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні підтверджується тим, що додані до клопотання матеріали кримінального провадження містять справжні анкетні дані заявників, свідків, що може призвести до впливу на них шляхом умовлянь або погрожувань, у тому числі шляхом схиляння до дачі завідомо неправдивих показів, які виправдовують її, чим перешкоджати встановленню істини у провадженні, чи взагалі схиляння до відмови давати свідчення, чи їх спотворення на користь підозрюваної.

Також, підтверджується і заявлений слідчим ризик, щодо вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 , оскільки дії підозрюваної пов`язані з використанням ресурсів, що доступні благодійним організаціям. завдяки яким зможе продовжити вчинення інкримінованого їй діяння, в тому числі й для виконання раніше взятих на себе незаконних зобов`язань щодо виготовлення документів, які надають можливість перетнути державний кордон України третім особам, відомості про яких встановлюються органом досудового розслідування. Також під час оцінки вказаного ризику вбачається і те, що дії ОСОБА_5 в першу чергу були направленні на незаконне збагачення та мають систематичний характер вчинення дій направлених на підрив обороноздатності країни у період воєнного стану з метою отримання незаконного прибутку, що вказує на викривлений рівень її громадянської свідомості.

З урахуванням сукупності вищенаведених обставин, слідчий суддя вважає підтвердженою наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілих; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Під час розгляду клопотання, сторона захисту не навела інших обставин, які б дозволяли інакше оцінити наявність або ж відсутність ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України.

Мета і обставини, що були підставою для обрання підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є й надалі актуальними.

Слідчим суддею також враховується, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо сторона обвинувачення доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України (частина перша статті 184 КПК України).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини першої статті 177 КПК України, однак потребує встановлення реальної можливості допустити це в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що менш суворі запобіжні заходи, не пов`язані з триманням під вартою, зокрема: домашній арешт, в тому числі цілодобовий, надання підозрюваного на поруки особам, що заслуговують на довіру, а також особисте зобов`язання, з огляду на сукупність встановлених вище обставин, на даному етапі досудового розслідування не зможуть запобігти встановленим ризикам, однак зможуть завадити виконанню завдань кримінального провадження, оскільки пов`язані з доступом підозрюваної до технічних засобів, безпосередніх соціальних контактів з іншими особами, тощо.

Посилання сторони захисту на ту обставину, що в цьому ж кримінальному провадженні відносно інших підозрюваних було застосовано менш тяжкі запобіжні заходи, як підстава для відмови у задоволення клопотання слідчого є неприйнятними, з огляду на те, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються відносно кожної особи окремо з урахуванням тих чи інших обставин, які досліджуються слідчим суддею під час розгляду відповідного клопотання та є індивідуальними у кожному з випадків.

Наявність обґрунтованої підозри у сукупності з ризиками кримінального провадження та потребами досудового розслідування на думку слідчого судді свідчить про наявність підстав для продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_5 з урахуванням вищезазначених обставин.

Частиною четвертою статті 183 КПК України визначено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 КК України.

Ухвалою слідчого судді Центрального районного суду міста Миколаєва від 06 травня 2024 року, яка залишена без змін ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 28 травня 2024 року, при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою розмір застави не визначався.

Також, під час продовження строку дії застосованого ухвалою слідчого судді Центрального районного суду міста Миколаєва від 06 травня 2024 року запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчим суддею Жовтневого районного суду Миколаївської області, ухвалою від 24 червня 2024 року розмір застави не визначався.

У судовому засіданні не встановлено підстав для визначення застави та не наведено переконливих доказів, що спростовують попередні висновки такого не застосування.

Щодо продовження строку дії раніше застосованого запобіжного захожу відносно підозрюваної ОСОБА_5 після повідомлення 16 серпня 2024 року стороною обвинувачення стороні захисту про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів кримінального провадження відповідно до вимог статті 290 КПК України необхідно зазначити таке.

Пунктом 5 частини першої статті 3 КПК України встановлено, що досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження.

Частинами 1, 3 статті 28 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Відповідно до частини першої статті 290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Згідно з частиною першою статті 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або винесення постанови про початок досудового розслідування у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу, до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотанням про закриття кримінального провадження або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Абзацом 1 частини третьої статті 219 КПК України передбачено, що строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня повідомлення підозрюваному, його захиснику про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Як встановлено слідчим суддею, досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні завершено, стороні захисту надано доступ до матеріалів досудового розслідування, які налічують 23 томи, електронні носії інформації, матеріали негласних слідчих (розшукових) дій з додатками, що підтверджує доводи прокурора, щодо потреби в досить значному часовому проміжку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Вказані обставини з урахуванням продовження існування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України надають слідчому судді підстави для продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою ще на 13 днів.

У свою чергу частина четверта статті 132 КПК України визначає, що ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положеннями статті 203 КПК України визначено, що ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завершення чи закінчення досудового розслідування в інших формах, крім закриття кримінального провадження, не є підставою для припинення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу.

Указане підтверджується і тим, що відкриття матеріалів іншій стороні, порядок якого визначений статтею 290 КПК України, регламентовано параграфом 3 глави 24 КПК України, яким визначено одну з форм закінчення досудового розслідування - звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

За змістом статті 290 КПК України вбачається, що повідомлення про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування здійснюється слідчим чи прокурором виключно у разі складання обвинувального акта та/або клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, що є передумовою для подальшого направлення обвинувального акту до суду для його розгляду по суті.

Частина шоста статті 199 КПК України передбачає, що у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Враховуючи наведені положення у системному взаємозв`язку між собою, вбачається і те, що строк запобіжного заходу за настання обставин визначених статтею 290 КПК України може бути продовжений і до проведення підготовчого судового засідання.

Серед іншого, слідчий суддя наголошує, що продовжений запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку та відповідає характеру суспільного інтересу, визначеним процесуальним законом підставам і метою запобіжного заходу та є виправданим, оскільки справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Керуючись статтями 176-178, 183, 193, 194, 196, 206, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 03 вересня 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню ГУНП в Миколаївській області після її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту оголошення та може бути оскарженою до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_1