Справа № 126/2443/24
Провадження №11-сс/801/903/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2024 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку ч. 4 ст. 107 КПК України за відсутності учасників провадження та без фіксування судового засідання технічними засобами апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Бершадського районного суду Вінницької області від 04.11.2024, якою повернуто скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб Бершадського відділу Гайсинської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Бершадського районного суду Вінницької області від 04.11.2024 повернуто скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб Бершадського відділу Гайсинської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя в обґрунтування свого рішення зазначив, що скарга ОСОБА_5 не підлягає розгляду Бершадським районним судом Вінницької області, оскільки орган досудового розслідування - Територіальне управління ДБР, розташоване у місті Хмельницькому знаходиться у межах територіальної юрисдикції іншого суду.

Вважаючи ухвалу слідчого судді незаконною та невмотивованою, ОСОБА_5 звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу та постановити нову.

В своїй апеляційній скарзі ОСОБА_5 зазначила, що не бажає брати участь в апеляційному розгляді у зв`язку з хворобою та похилим віком.

Прокурор в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про час та місце розгляду апеляційної скарги, причин неявки суду не повідомив.

За наведених вище обставин враховуючи стислі строки, регламентовані ч.2 ст.422 КПК України колегія суддів вважає за можливе провести апеляційний розгляд за відсутністю сторін, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце його проведення, так як відповідно до вимог ч.4 ст.405 КПК України ці обставини не є перешкодою для апеляційного розгляду.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши доводи апеляційної скарги, а також дослідивши матеріали судового провадження, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо, вона не підлягає розгляду у цьому судді.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року №1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). Зокрема, як порушення вимог п. 1 ст. 6 Конвенції ЄСПЛ розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (див. пункт 98 рішення ЄСПЛ у справі «Фельдман проти України»).

Відповідно до ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. ст. 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Зі змісту положень статтей глави 26 КПК України випливає, що територіальна підсудність скарг не визначена, однак відповідно до норм КПК України, заяви, скарги під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Наведене, з огляду на положення ч.6 ст. 9 КПК України, свідчить про те, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування, слідчим суддею розглядаються саме в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як вбачається з матеріалів провадження, ОСОБА_5 звернулась до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Бершадського відділу Гайсинської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Оскільки, у скарзі порушено питання щодо бездіяльності посадових осіб Бершадського відділу Гайсинської окружної прокуратури, вона підлягає розгляду слідчим суддею саме за місцем розташування органу досудового розслідування, бездіяльність якого оскаржується.

Однак, після призначення скарги до розгляду, не прийнявши рішення у провадженні та не розглянувши скаргу по суті, слідчий суддя прийшов до помилкового висновку про її повернення, безпідставно пославшись на копію відповіді в.о. керівника слідчого відділу ТУ ДБР у м. Хмельницькому ОСОБА_6 про відсутність ознак кримінального правопорушення у заяві ОСОБА_5 щодо можливих протиправних дій, вчинених слідчим СВ ВП №1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області.

Отже, слідчий суддя істотно порушив вимоги кримінального процесуального закону, що тягне за собою скасування судового рішення.

Оскільки слідчим суддею не ухвалювалось рішення по суті за скаргою ОСОБА_5 , апеляційний суд позбавлений можливості у відповідності до вимог п.2 ч.3 ст. 407 КПК України постановити нову ухвалу, а тому скарга підлягає поверненню до суду першої інстанції для розгляду слідчим суддею.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Бершадського районного суду Вінницької області від 04.11.2024, якою повернуто скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб Бершадського відділу Гайсинської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, скасувати.

У судовому провадженні за скаргою ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб Бершадського відділу Гайсинської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань призначити новий судовий розгляд у тому ж суді першої інстанції.

Ухвала набуває законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4