Справа № 296/9171/24
УХВАЛА

Іменем України

(повний текст)

03 жовтня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м.Києва, не працюючої, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, у кримінальному провадженні № 0000156 від 05.09.2017, -

встановив:

Слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира із клопотанням, погодженим прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 , відповідно до змісту якого просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307, КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, без визначення розміру застави.

В обґрунтування клопотання слідчий ОСОБА_4 зазначив, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000156 від 05.09.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України за фактами незаконного придбання, зберігання, перевезення та збуту психотропної речовини метадону особам, що здійснювали перекиди до Коростенської виправної колонії №71, вчиненого ОСОБА_5 14.12.2016, 16.12.2016, 23.12.2016, 18.03.2017, 20.03.2017, тобто повторно в м. Коростень за попередньою змовою групою осіб.

28.03.2017 о 10 год. 20 хв., в порядку ст.208 КПК України затримано ОСОБА_5 та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

30.03.2017 Корольовським районним судом м.Житомира підозрюваній ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб із можливостю внесення застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 32 000 гривень.

У подальшому, на розрахунковий рахунок ТУ ДСА України в Житомирській області внесено заставу за ОСОБА_5 її сестрою ОСОБА_8 у сумі 32 000 гривень та 31.03.2017 підозрювана ОСОБА_5 звільнена із СІЗО УВП №8.

31.03.2017 ОСОБА_5 вручено повістки про виклик 06 та 08.04.2017 для проведення її допиту у якості підозрюваної, проте на вказані дати підозрювана ОСОБА_5 до слідчого не з`явилася, чим порушила встановлені ухвалою суду обов`язки.

10.05.2017 ОСОБА_5 оголошено у розшук.

В ході виконання ухвали Корольовського районного суду м.Житомира від 09.09.2024 в справі № 296/8282/24, 02.10.2024 о 09 год. 40 хв. затримано підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою її приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Необхідність застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий та прокурор обґрунтовують тим, що наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України:

- ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, у зв`язку з чим, бажаючи уникнути негативних наслідків кримінально - правового та цивільно - правового характеру, вона може ухилятися від органу досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України);

- підозрювана ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою зміни їх показів, може вчиняти спроби спілкуватися з іншими особами, ймовірно причетними до злочинної діяльності, у тому числі дистанційно, використовуючи досягнення науки і техніки у сфері інформаційних та телекомунікаційних технологій, і попереджати останніх про докази, які перебувають у розпорядженні органів слідства, про необхідність знищити та приховати інші докази, про існування яких стороні обвинувачення наразі не відомо (п.п.3, 4 ч.1 ст.177 КПК України);

- ОСОБА_5 не має офіційного заробітку який є раніше судимою особою, що може свідчити про те, що вчинення кримінальних правопорушень є способом отримання джерел доходів для прожиття (п.5 ч.1 ст.177 КПК України).

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 подане клопотання підтримали та просили його задовольнити. Прокурор наголосив на наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Захисник підозрюваної ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання та просила застосувати до підозрюваної менш суворий запобіжний захід, або ж визначити розмір застави. Зазначила, що ризики є недоведеними. Просила врахувати, що підозрювана має незадовільний стан здоров`я: хворіє на цукровий діабет та має проблеми із зором.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні просила застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає наступне.

Так як положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття "обґрунтованості підозри", в оцінці цього питання слідчій судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема "Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства", "Нечипорук та Йонкало проти України", Європейський суд з прав людини наголошує, що "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування "обґрунтована підозра" не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Обґрунтована підозра повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_5 , можливо вчинила кримінальне правопорушення, передбачено ч.2 ст.307 КК України, що підтверджується, зокрема: витягом з Єдиного реєстру досудового розслідування; протоколами огляду та вручення грошових коштів від 14.12.2016, 16.12.2016, 23.12.2016, 18.03.2017, 20.03.2017; протоколами огляду покупця, яким здійснено оперативну закупку від 14.12.2016, 16.12.2016, 23.12.2016, 18.03.2017, 20.03.2017; постановами про визнання предметів речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження від 14.12.2016, 17.12.2016, 21.03.2017; протоколами допиту свідка від 15.03.2017, 19.03.2017, 19.03.2016, 20.03.2017, 20.03.2016, 30.11.2016, 14.12.2016, 15.12.2017, 16.12.2016, 17.12.2017, 23.12.2016, 25.12.2017, 08.08.2017, 12.10.2022; протоколом про результати проведення НСРД від 15.05.2017; протоколом про результати контролю за вчиненням злочину від 17.05.2024; висновками експерта від 23.01.2017, 12.01.2017, 11.01.2017; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 28.03.2017, 02.10.2024; повідомленнями про підозру від 28.03.2017, 30.03.2017; ухвалами суду №296/2524/17 від 30.03.2017, 07.04.2017, №296/2052/21 від 11.03.2021, №296/2118/22 від 04.05.2022, №296/2119/22 від 04.05.2022, №296/2094/24 від 07.03.2024, №296/7971/22 від 17.11.2022, №296/8282/24 від 09.09.2024; протоколом допиту підозрюваного від 28.03.2017; протоколом обшуку; постановою про оголошення розшуку підозрюваного від 05.05.2017; постановою про зупинення досудового розслідування від 30.10.2018; рапортом від 12.10.2022; постановою про відновлення досудового розслідування від 03.10.2024; аналітичним профілем; вимогою від 02.10.2024; довідкою №.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні закінчується 24.10.2024.

Щодо наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Перевіряючи доводи слідчого та прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Зокрема, існує ризик того, що підозрювана ОСОБА_5 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, яке їй загрожує.

Так, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення (ч.2 ст.307 КК України), за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

ОСОБА_5 тривалий час з 10.05.2017 перебувала у розшуку та ухвалою слідчого судді від 09.09.2024 в справі № 296/8282/24 було надано дозвіл органу досудового розслідування на затримання підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою її приводу для участі в розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В контексті наведеного, слідчий суддя також зазначає про відсутність міцних соціальних зв`язків у підозрюваної.

Отже, тривале переховування від органів досудового розслідування та відсутність міцних соціальних зв`язків свідчить про реальний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Слідчий суддя не виключає ризику незаконного впливу зі сторони підозрюваної ОСОБА_5 на свідків у кримінальному провадженні, оскільки особи останніх можуть бути відомі ОСОБА_5 .

Також існує ризик вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення. Так, ОСОБА_5 не працює, раніше притягувалась до кримінальної відповідальності за вироком суду від Деснянського районного суду м.Києва від 21.05.2010 за ч.2 ст.309 КК України, була засуджена до позбавлення волі строком на 5 років з іспитовим строком 3 роки. Наведене може свідчити про кримінальний спосіб життя підозрюваної та, відповідно, отримання нею незаконних джерел доходів, пов`язаних з незаконним обігом наркотичних засобів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

Оскільки за обставин даного кримінального провадження підозрюваній ОСОБА_5 інкримінується вчинення тяжкого злочину, з огляду на встановлені в рамках даного кримінального провадження ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, враховуючи особу підозрюваної, а також завдання даного кримінального провадження, які зводяться в тому числі до притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, - більш м`який запобіжний захід, на думку слідчого судді, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваної та не буде сприяти забезпеченню досягнення завдань даного кримінального провадження на початковій стадії досудового розслідування.

Будь-яких обставин, які є перешкодою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що передбачені частиною другою статті 183 КПК України, а також фактів, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваної, на теперішній час не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 слід задовольнити та застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 24 жовтня 2024 року.

Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В силу п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваної ОСОБА_5 , обставини кримінального провадження, тяжкість інкримінованого їй кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваній ОСОБА_5 максимальну заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому виразі складає 242 240,00 грн, яка є достатньою для запобігання ризикам та забезпечення виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків в межах кримінального провадження №0000156 від 05 вересня 2017 року.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 184, 193-194, 196-197, 199, 205, 309, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 24 жовтня 2024 року.

Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн (двісті сорок дві тисячі двісті сорок гривень).

Застава може бути внесена підозрюваною, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок UA0000277, одержувач ТУ ДСА України в Житомирській області, , МФО 820172 в ДКСУ, м.Київ, з призначенням платежу: «застава прізвище, ім`я, по батькові (найменування) платника, що вносить заставу та особи, за яку вноситься застава, № справи, суд, який постановив ухвалу про застосування запобіжного заходу.».

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Корольовського районного суду м.Житомира коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у визначеному розмірі до закінчення строку дії цієї ухвали.

У разі внесення застави у визначеному цією ухвалою розмірі вважається, що до підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді застави та у такому випадку покласти на підозрювану наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, та до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися за межі м.Полтава без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні № 0000156, коло яких визначає орган досудового розслідування, з приводу обставин вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення;

5) здати на зберігання до слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у тому числі свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон;

6) носити електронний засіб контролю.

Строк дії ухвали, а також обов`язків, покладених на підозрювану у разі внесення застави, - встановити до 24.10.2024.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваної та її явки за викликом, а також підозрюваній та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.

Контроль за виконанням ухвали щодо виконання покладених на підозрювану обов`язків у разі внесення застави покласти на слідчих СУ ГУНП в Житомирській області, які здійснюють досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000156 від 05.09.2017.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали складено 14 жовтня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1