Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/2899/24
Провадження № 1-кс/935/713/24
У Х В А Л А

Іменем України

23 жовтня 2024 року м.Коростишів

Слідчий суддя Коростишівського районного суду Житомирської області - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №2 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному 21.10.2024 року до ЄРДР № 0000495 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про арешт майна,-

У С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №2 Житомирського РУП ГУПН в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному 21.10.2024 року до ЄРДР № 0000495 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про арешт майна у виді заборони права на відчуження, розпорядження та користування на 33 предмета зовні схожі до патронів калібру 12,7 мм, з метою їх збереження та необхідністю проведення судових експертиз.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що 21.10.2024 близько 01 години ОСОБА_4 , перебуваючи в АДРЕСА_1 всупереч «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом МВС України від 21.08,1998 за № 622, зберігав за місцем проживання, без відповідного дозволу 33 предмети схожі на патрони калібру 12,7 мм.

Дані відомості 21.10.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000495 з правовою кваліфікацією ч. 1 ст.263 КК України.

21.10.2024 під час огляду місця події, за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , письмовий дозвіл на що було надано останнім, в період часу із 01:30 год. по 02:30 год. в одній із кімнат було виявлено та вилучено до ВП №2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області 33 предмети зовні схожі до патронів калібру 12,7 мм, що упаковано до полімерного пакету білого кольору

Вилучені під час огляду місця події речі мають значення доказів у даному кримінальному провадженні, вилучені з метою збереження слідів злочину, які на собі зберегли.

В ході досудового розслідування виникла необхідність, в накладенні арешту на 33 предмета зовні схожі до патрону калібру 12,7 мм, що упаковано до полімерного пакету білого кольору.

Відповідно до пояснень ОСОБА_4 виявлені патрони від привіз з м. Бахмут Донецької області, як трофей.

На підставі вищевикладеного, з метою збереження речових доказів, орган досудового розслідування відділу поліції №2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області дійшов до висновку, що вище вказане вилучене майно є речовим доказом у кримінальному провадженні №0000495 та містить відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин вчинення даного кримінального правопорушення, що встановлюються під час кримінального провадження , а тому слідчий звернувсь з клопотанням про арешт майна.

У судове засідання слідчий не з`явилась, про розгляд клопотання повідомлена належним чином. До суду надійшла заява слідчого, відповідно до якої просить здійснювати розгляд клопотання у її відсутність.

В судове засідання володілець майна ОСОБА_4 не з`явивсь, про розгляд клопотання повідомлений належним чином. До суду, подав заяву відповідно до якої, просить здійснювати розгляд клопотання у його відсутність, щодо накладення арешту на вилучене майно не заперечує.

У відповідності до ч.1 ст.172 КПК України, неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

Враховуючи приписи ч. 4 ст. 107 КПК України, суд вважає за можливе розглянути клопотання без участі учасників провадження та без здійснення фіксації технічним засобом.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

СВ ВП № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000495 від 21.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення , передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В період часу з 01 год. 30 хв. по 02 год. 30 хв. 21.10.2024 проведено огляд місця події, в ході якого було виявлено та в подальшому вилучено: 33 предмета зовні схожі до патронів калібру 12,7 мм.

Постановою слідчого СВ ВП №2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 від 21.10.2024 вищевказане майно визнано речовим доказом.

Наразі виникли підстави для застосування такого виду заходів забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частина 3 ст. 170 КПК України визначає, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вказане майно в розумінні ст. 98 КПК України є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, в подальшому для встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення, з метою запобігання можливості їх приховування, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також можливість використання, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих об`єктів, а також з метою проведення експертиз, збереження речових доказів, які мають вагоме значення для проведення повного, неупередженого та ефективного досудового розслідування у рамках кримінального провадження №0000495.

Крім цього, матеріали справи свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників (володільців) майна. Натомість вказане рішення не перешкоджає власнику (володільцю) майна в подальшому, в разі недотримання розумних строків проведення розслідування, порушувати перед органами досудового слідства, слідчим суддею клопотання про скасування арешту, вимагати належного збереження майна, тощо.

Слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані суду матеріали є достатніми для застосування в рамках даного кримінального провадження заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є арешт майна. Окрім того, на даному етапі кримінального провадження питання щодо обгунтованості правової кваліфікації не вирішується.

Керуючись ст.ст.170, 172, 173, 376 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ ВП №2 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт у виді тимчасового, до скасування у встановленому КПК України порядку на вилучене майно, в ході проведення огляду місця подій від 21.10.2024, з метою збереження речових доказів в рамках кримінального провадження № 0000495 , а саме на: 33 предмети зовні схожі до патронів калібру 12,7 мм, що упаковано до полімерного пакету білого кольору -у виді заборони права на користування, відчуження, розпорядження цим майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, що не були присутні в судовому засіданні з моменту отримання копії ухвали.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1