Провадження № 1-кс/344/8164/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2024 року м. Івано-Франківськ

Слідчий суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області на бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Представник Головного управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області звернулася до Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області зі скаргою на бездіяльність щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення за заявою Головного управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області від 29.12.2021 року до Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області.

Вимоги скарги мотивувала тим, що Головним управлінням Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області на адресу Головного управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області подано заяву про кримінальне правопорушення за ч.1 ст.190 КК України, а саме про використання невідомими особами пластиковаої карти померлого пенсіонера з метою шахрайського заволодіння чужим майном, однак органом досудового розслідування відомості до ЄРДР не внесено.

Головне управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області явку уповноваженого представника в судове засідання не забезпечило, про причини неявки суду не сповістило, заяв чи клопотань не подавало, про дату та час судового засідання повідомлене належним чином.

Дізнавачем сектору дізнання Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області на даресу суду подано заяву про розгляд скарги без її участі.

Враховуючи встановлені чинним кримінальним процесуальним законом строки розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органу досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку про розгляд скарги без участі осіб, які беруть участь в даному судовому провадженні.

Відповідно до частини 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Проаналізувавши викладені у скарзі пояснення скаржника, письмові пояснення слідчого, дослідивши зміст скарги та надані документи, вважаю за необхідне зазначити наступне.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначено частиною 1 статті 303 Кримінального процесуального кодексу України (надалі «КПК України»).

Зокрема, відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Слідчим суддею встановлено, що 29 грудня 2021 року Головне управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області звернулося на адресу Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення за ч.1 ст. 190 КК України, в якій посилалося на те, що невстанорвленими особами з особистого карткового рахунку пенсіонера ОСОБА_3 після його смерті були зняті кошти у вигляді переплаченої пенсії у розмірі 3708,00 грн., чим заподіяно шкоду державі в особі Головного управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області.

Як зазначено представником скаржника та підтверджується матеріалами скарги, станом на даний час відомості за вищевказаною заявою Головного управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області до ЄРДР не внесено.

На думку представника Головного управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області, не внісши зазначені ними в заяві про злочин відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та не розпочавши розслідування, орган досудового розслідування порушив вимоги КПК України, допустивши бездіяльність.

Крім того, заявник у поданій до суду скарзі просить поновити строк на подання скарги, посилаючись на те, що його було пропущено з поважних причин (неотримання інформації на звернення з приводу кримінального провадження).

Зважаючи на зазначені доводи, слідчий суддя, з метою забезпечення заявнику доступу до правосуддя, вважає за необхідне поновити Головному управлінню Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області строк звернення до суду з даною скаргою.

Відповідно до частини 1 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання керівником органу досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина 2 статті 214 КПК України).

Згідно з частиною 4 статті 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: 1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; 3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; 7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань. У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження (частина 5 статті 214 КПК України).

Вказані положення статті 214 КПК України перебувають у тісному взаємозв`язку з положеннями частини першої статті 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Склад кримінального правопорушення це сукупність юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що визначають вчинене суспільно небезпечне діяння як конкретний злочин, передбачений кримінальним законом.

Отже, системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення конкретного кримінального правопорушення, а не із повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Слічий суддя звертає увагу на те, що обставини, викладені в заяві про вчинене кримінальне правопорушення, повинні бути такими, що свідчать про наявність вчиненого кримінального правопорушення, містять посилання на певні ознаки кримінального правопорушення та дають можливість встановити його попередню кваліфікацію.

Зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до Єдиного реєстру досудових розслідувань всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

При цьому, слідчий суддя враховує, що обов`язок зареєструвати заяву не є обов`язком зареєструвати відомості з цієї заяви в Єдиному реєстрі досудових розслідувань, та законодавцем чітко розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК України.

Дійсно, повноваження особи, яка вносить відомості про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, проведення перевірки обставин, оскільки вони здійснюються в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Проте, відповідна уповноважена особа, ознайомившись зі змістом заяви чи повідомлення, має встановити обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, які вносяться до реєстру.

В межах оскарження такої бездіяльності слідчий суддя повинен перевірити не тільки факти звернення до органу досудового розслідування, отримання цим органом відповідної заяви та вчинення бездіяльності, а також з`ясувати обставини та мотиви, з яких слідчий, дізнавач чи прокурор дійшли висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання уповноваженої особи внести інформацію про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав. Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) наголосив: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв зазначених вище.

При цьому зміст ч. l ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

До ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Згідно з частиною 1 статті 2 Кримінального кодексу України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим кодексом.

Системний аналіз вищезазначених законодавчих положень дає підстави дійти висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають заяви чи повідомлення, які містять достатні та обґрунтовані відомості про кримінальне порушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Дані висновки відповідають позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 03 вересня 2021 року у справі №556/450/18 (провадження № 51-4229км20).

Зі змісту поданої до правоохоронного органу заяви Головного управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області від 29.12.2021 року слідчим суддею встановлено, що фактично заявник покликається на те, що невідомими особами було знято кошти з особового каркового пенсійного рахунку пенсіонера ОСОБА_3 , які були зайво нараховані органом пенсійного фонду пенсіонеру після його смерті в сумі 3708,00 грн.

Такі дії заявник кваліфікує за ч.1 ст.190 КК України.

Частина 1 статті 190 КК України (в редакції ставном на 29.12.2021 року) передбачає відповідальність за заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство).

Однак, до поданої правоохоронному органу заяви від 29.12.2021 року заявником не надано будь-яких доказів, які б підтверджували викладені у даній заяві факти, зокрема, щодо наявності обману чи зловживання довірою (шахрайство) у діях невстановленої особи при знятті коштів з пенсійної карточки померлого пенсіонера.

Натомість, зі змісту листа Іванор-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області від 22.02.2022 року №3011, який самостійно додано скаржником до скарги вбачається, що в ході опрацювання звернення заявника було встановлено, що грошовими коштами скористалася донька померлого пенсіонера громадянка ОСОБА_4 , яка в подальшому планує дані кошти повернути належним чином, з приводу чого звернеться до ГУ ПФУ.

Крім того, у Довідці №1086 про результати проведення перевірки інформації викладеної у зверненні від 16.02.2022 року, яку також додано скаржником до заяви, зазначено наступне:

«вивченням матеріалів звернення було встановлено, що грошові кошти знімала донька померлого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , … остання пояснила, що про ситуацію їй відомо, та як вона вказала, її батько помер незадовго до нарахування пенсійних коштів та оскільки одразу не могла подати свідоцтво про смерть у ПФУ, йому були нараховані кошти у розмірі 3078 грн. В подальшому вона подала дане свідоцтво в ПФУ та звернулася з приводу того, що робити з даними коштами, на що їй відповіли, що дані кошти вона може знімати з рахунку, а в подальшому ПФУ нарахує пенсію двічі, а не тричі, як це мало би бути».

Таким чином, слідчий суддя звертає увагу на те, що між органом пенсійного фонду та донькою померлого пенсіонера ОСОБА_4 виникли цивільно-правові відносини щодо наявнсоті підстав для повернення безпідставно набутих коштів, що, також, підтверджується і самостійним посиланням представника органу пенсійного фонду на положення статті 1212 Цивільного кодексу України у заяві про вчинення кримінального правоапорушення від 29.12.2021 року.

Доказів наявності у доньки померлого пенсіонера умислу саме на шахрайське заволодіннями коштами, які є переплаченною пенсією померлого пенсіонера, ні заява до правоохоронного органу від 29.12.2021 року, ані скарга слідчому судді не містить.

Аналогічно скарга не містить будь-якої інформації про вжиття Головним управлінням пенсійного фонду України в Івано-Франківській області в межах своїх повноважень ще з 2021 року відповідних належних заходів щодо стягненення з відповідної особи суми коштів у 3708,00 грн. (як у добровільному, так і примусовому порядку).

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги Головного управління пенсійного фонду України в Івано-Франківській області.

Відповідно до частини 2 статті 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Згідно з частиною 3 статтею 307 КПК України Положення частини третьої статті 307 щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020 Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, скарги на відмову слідчого, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, визначених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, про скасування повідомлення про підозру та відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.

Керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Поновити Головному управлінню Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області строк звернення до суду з даною скаргою на бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР, зобов`язання вчинити дії.

В задоволенні скарги Головного управління Пенсійного фонду України в Івано-Франківській області на бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР, зобов`язання вчинити дії відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали суду складено та підписано 26.11.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1