Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/358/24 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.07.2024 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря: ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № № 0001762 за апеляційною скаргою захисника адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 26.06.2024, стосовно

ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Кіровограді, українця, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, без утриманців, офіційно не працює, не навчається, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , тимчасово проживаючого по АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, 30.11.2023 року Кіровським районним судом м. Кіровограда за ч.2 ст.125 КК України до покарання у вигляді штрафу в розмірі 850 гривень; 10.04.2024 вироком Ленінського районного суду м. Кіровограда за ч.2 ст. 125 КК України до покарання у вигляді штрафу в розмірі 1700 гривень,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України

застосовано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в строком на 60 днів до 24.08.2024.

Інші учасники судового розгляду:

прокурор ОСОБА_8 ,

захисник-адвокат ОСОБА_6

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 26.06.2024 задоволено клопотання слідчого та застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В обґрунтування ухвали зазначено, що злочин по якому ОСОБА_7 пред`явлено повідомлення про підозру є закінченим, умисним, тяжким, посягає на недоторканість життя та здоровя людини, від якого настали тяжкі наслідки, оскільки потерпілий стаціонарно лікується через спричинення йоу тілесних ушкоджень.

Враховано дані, що характеризують особу ОСОБА_7 , який не навчається, втрачає сталі соціальні зв`язки, суспільно-корисною працею не займається, законного джерела доходу не має, змінює місця проживання, наявні ознаки рецидиву вчинення умисних злочинів. Допомогу потерпілому не надав, шкоду не відшкодував, вину не визнає.

Під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановив наявність ризиків, передбачених п.п. 2, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

В апеляційній скарзі захисник адвокат ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді, ухвалити нову ухвалу, якою обрати відносно підозрюваного ОСОБА_7 більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Вважає пред`явлену підозру ОСОБА_7 за ч.1 ст. 121 КК України необґрунтованою.

Ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України прокурором не підтверджені, твердження сторони захисту ґрунтуються на припущеннях.

Слідчим суддею не взято до уваги, що у підозрюваного є міцні соціальні зв`язки, має постійне місце проживання та постійне місце роботи. Має на утриманні неповнолітніх дітей. Заявлені ризики відсутні.

Заслухавши доповідача, захисника-адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , який підтримав подану апеляціну скаргу та просив її задовольнити, думку прокурора, який просив ухвалу слідчого судді залишити без зміни, апеляційну скаргу строни захисту без задоволення, дослідивши матеріали клопотання та зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає за таких підстав.

Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обгрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Задовольняючи клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходив з положень ст.183 КПК України, відповідно до якої тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Слідчим суддею враховано, наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Злочин, який інкримінується ОСОБА_7 є закінченим, умисним, тяжким правопорушенням, від якого настали тяжкі наслідки. Санкція статті передбачає покарання до восьми років позбавлення волі.

Слідчий суддя вірно врахував особу підозрюваного, який не начається, суспільно корисною працею не займається, законного джерела доходу немає, змінює місце проживання, наявні ознаки рецидиву вчинення умисних злочинів. Крім того, враховано, що підозрюваний допомогу потерпілому не надавав, шкоду не відшкодував, вину не визнає.

Слідчим суддею встановлено наявність ризиків передбачених п. 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України

Відповідно до п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Установленою практикою Європейського суду з прав людини, визначено, що висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Слід зазначити, що Кримінальний процесуальний кодекс України покладає на сторону обвинувачення, при зверненні до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу, обов`язок довести не лише існування заявлених ризиків, а і наявність обставин, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого, колегія суддів вважає, що їх сукупність є достатньою вважати про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України та існування заявлених ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Враховуючи обставини вчинення інкримінованого підозрюваному злочину, з урахуванням наявних ризиків, доводів сторони захисту недостатньо для зміни підозрюваному запобіжного заходу. Будь-яких підтверджуючих документів та доказів не можливості утримуватися підозрюваного під вартою, стороною захисту не представлено.

Доводи, якими прокурор обгрунтовує наявність підстав для застування відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказують на обгрунтованість щодо застосування обраного запобіжного заходу на даній стадії досудового розгляду. Колегія судців погоджується з висновком слідчого судді, що на даний момент виключно такий запобіжний захід, як тримання під вартою є співмірним з існуючими ризиками та відповідає особі підозрюваного.

Доводи захисника про необгрунтованість оскаржуваної ухвали є безпідставними, оскільки слідчий суддя при розгляді клопотання повно та об`єктивно дослідив всі обставини, з якими закон пов`язує вирішення питань про застосування запобіжних заходів.

Порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не вбачається.

Беручи до уваги зазначене, виходячи з положень ст. 177-178 КПК України, ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та матеріалів справи, колегія суддів приходить до висновку, що ухвалу слідчого судді необхідно залишили без змін, а апеляційну скаргу захисника - без задоволення.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, ч.2 ст. 376, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 26.06.2024, якою стосовно ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою - без зміни.

Ухвала апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4