Провадження № 1-кс/752/3199/24
У Х В А Л А

20 травня 2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «Будінтехно» про скасування арешту майна у межах кримінального провадження № 0000493 від 20.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 191 КК України, подане в порядку ст.. 174 КПК України,

ВСТАНОВИВ:

до Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «Будінтехно» про скасування арешту майна у межах кримінального провадження № 0000493 від 20.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 191 КК України.

В обґрунтування доводів клопотання заявник зазначає, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 23.02.2024 в рамках кримінального провадження №0000493 від 20.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 191 КК України накладено арешт на тимчасово вилучене під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 майно.

Представник заявника вважає, що накладений арешт підлягає скасуванню, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження обмежує його права, як власника. Крім того, зазначив, що з моменту вилучення майна минуло понад чотири місяці, а тому орган досудового розслідування мав змогу провести всі необхідні слідчі дії з вилученим майном та повернути оригінали документів його власнику.

Адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, з будь-якими клопотаннями до слідчого судді не звертався.

Прокурор у судовому засіданні відсутній, його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Так, ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 23.02.2024 року, в рамках кримінального провадження №0000493, задоволено клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 та накладено арешт на тимчасово вилучене під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Заявник звернувся із клопотанням в порядку ст. 174 КПК України.

Згідно абз.2 ч.10 ст.170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Як вбачається з ухвали слідчого судді, якою накладено арешт на майно, постановою слідчого СУ ГУНП в м. Києві від 02.12.2023 спірне майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000493, а арешт на спірне майно накладено з метою збереження речових доказів.

У той же час, як у клопотанні про скасування арешту майна заявником не доведено, що арешт накладено необґрунтовано, а так само не надано жодних доказів, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, як того вимагають положення ч.2 ст.174 КПК України.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя доходить висновку, що застосовані заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню. Будь-яких негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, не виявлено.

Враховуючи вищевикладене, підстав вважати ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 23.02.2024 року необґрунтованою у суду не має, а заявником не доведено, що у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, відпала потреба, а також враховуючи правову кваліфікацію кримінального провадження, в рамках якого накладено арешт на спірне майно, у задоволенні клопотання про скасування арешту майна слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170-173, 174, 309, КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «Будінтехно» про скасування арешту тимчасово вилученого майна у межах кримінального провадження № 0000493 від 20.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 191 КК України, подане в порядку ст. 174 КПК України, залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1