Справа № 703/5854/24

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2024 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду у м. Сміла кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 вересня 2024 року під № 0000818 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

встановив:

У провадженні Смілянського міськрайонного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор заявила про можливість призначення даного кримінального провадження до судового розгляду, зважаючи на його підсудність Смілянському міськрайонному суду Черкаської області та відсутність підстав для закриття чи зупинення провадження. Також звернулась з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в обґрунтування якого зазначила, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років та беручи до уваги те, що встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: перебуваючи на волі під тягарем кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, оскільки він не має постійного місця проживання, офіційно не одружений, не працюючий, що вказує на відсутність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків; може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, та які ще не допитані в кримінальному провадженні, у вигляді їх залякування, підкупу; вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти виконанням обвинуваченим процесуальних обов`язків та вказаним ризикам. При цьому з місця злочину втік з викраденим майном, не забезпечивши надання потерпілій допомоги, а в подальшому з метою уникнення кримінальної відповідальності переховувався від працівників поліції.

Окрім того, згідно довідки про звільнення № 20892 ОСОБА_5 30.08.2024 умовно-достроково звільнений від відбування покарання на підставі ухвали Малинівського районного суду м. Одеси від 22.08.2024 та на шлях виправлення не став і вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 186 КК України, як відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднане з насильством, яка не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілої, вчинено повторно та в умовах воєнного стану. Вище викладене свідчить про те, що ОСОБА_5 має стійку кримінальну спрямованість до вчинення злочинів та може вчинити інші кримінальні правопорушення. Відтак просила продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 строком на 60 днів.

Потерпіла підтримала клопотання прокурора, вважала за можливо призначити судовий розгляд кримінального провадження. Категорично заперечувала проти зміни запобіжного заходу на домашній арешт, оскільки побоюється обвинуваченого, вважає, що перебуваючи на волі, обвинувачений почувши в судовому засіданні адресу її місця проживання, може прийти до неї додому та вчинити дії, небезпечні для неї.

Обвинувачений ОСОБА_5 в судовому засіданні вказав, що хотілось би зміни запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, однак не заперечував проти клопотання прокурора.

Захисник в судовому засіданні вказав, що ризики, вказані прокурором не обґрунтовані, відтак просив змінити запобіжний захід його підзахисному на домашній арешт.

Суд, заслухавши думки учасників кримінального провадження, приходить до наступного.

Частиною 1 статті 315 КПК України передбачено, що якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

Під час підготовчого судового засідання не встановлено підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини 3 вищезазначеної статті. Пов`язані з підготовкою до судового розгляду кримінального провадження питання, що передбачені ст. 315 КПК України вирішені, підготовчі дії виконані, тому перешкоди для призначення судового розгляду відсутні.

Судовий розгляд слід проводити у закритому судовому засіданні.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , суд приходить до наступного.

Згідно ч.1 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч.2 ст.331 КПК України, вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу або його зміну, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини відповідно до статті 178 КПК України.

Як встановлено під час підготовчого судового засідання, 24 вересня 2024 року слідчим суддею Смілянського міськрайонного суду Черкаської області відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб по 21 листопада 2024 року включно. Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчинення тяжкого злочину, за який передбачено покарання на строк від 7 до 10 років. Також суд враховує, що, перебуваючи на волі під тягарем кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, оскільки він не має постійного місця проживання, не одружений, на триманні дітей не має, не працюючий, що вказує на відсутність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків; може незаконно впливати на свідків та потерпілу у цьому кримінальному провадженні, та які ще не допитані в кримінальному провадженні, у вигляді їх залякування, підкупу; вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти виконанням обвинуваченим процесуальних обов`язків та вказаним ризикам. Також суд враховує думку потерпілої, яка вказала, що має побоювання вчинення з боку обвинуваченого дій, які можуть їй зашкодити.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про доцільність продовження щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який забезпечить його належну процесуальну поведінку, у зв`язку з чим клопотання прокурора слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 314, 315, 376 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосованого відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів, тобто по 17 січня 2025 року включно.

Роз`яснити, що учасники процесу не позбавлені права звернення до суду у встановленому законом порядку з клопотанням про зміну чи скасування запобіжного заходу впродовж судового розгляду кримінального провадження.

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 13 год. 15 хв. 10 грудня 2024 року в приміщенні Смілянського міськрайонного суду Черкаської області (м. Сміла, вул. Канарського, 19).

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

У судове засідання викликати учасників кримінального провадження.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою підлягає негайному виконанню, однак може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження - після розгляду скарги апеляційним судом, якщо така не буде скасована.

Копії ухвали направити начальнику Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор», вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику.

Повний текст ухвали оголошено о 16 год. 00 хв. 19 листопада 2024 року.

Суддя: ОСОБА_1