Справа № 462/290/18
провадження 1-в/462/209/24
У Х В А Л А

07 жовтня 2024 року суддя Залізничного районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах пайового закритого недиверсифікованого інвестиційного фонду «Клуб надійних інвестицій» управління якого здійснює Ліквідаційна комісія ПЗНІФ «КЛУБ НАДІЙНИХ ІНВЕСТИЦІЙ» про скасування арешту майна в межах кримінального провадження № 0000035 від 24.03.2017,

встановив:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до Залізничного районного суду м. Львова з клопотанням в інтересах пайового закритого недиверсифікованого інвестиційного фонду «КЛУБ НАДІЙНИХ ІНВЕСТИЦІЙ», в якому просить скасувати арешт на цінні папери, емітовані ПАТ «ЛІКА ЛОГІСТИК», що мають міжнародний ідентифікаційний номер НОМЕР_1 у кількості 20000 штук, зареєстровані Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку 09.12.2014 року за № 147/1/2014, які належать заявнику, який був накладений постановою старшого слідчого з ОВС 1-го ВКР СУ Офісу великих платників податків ДФС старшого лейтенанта податкової міліції ОСОБА_4 в межах кримінального провадження № 0000035 від 24.03.2017. В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_3 зазначає, що Пайовий закритий Недиверсифікований інвестиційний фонд «КЛУБ НАДІЙНИХ ІНВЕСТИЦІЙ» управління якого здійснює Ліквідаційна комісія ПЗНІФ «КЛУБ НАДІЙНИХ ІНВЕСТИЦІЙ» є власником 20 000 акцій ПАТ «ЛІКА ЛОГІСТИК» (), що підтверджується випискою про стан рахунку в цінних паперах. 24.05.2017 року старшим слідчим з ОВС 1-го ВКР СУ Офісу великих платників податків ДФС старшим лейтенантом податкової міліції ОСОБА_4 було накладено арешт на вказані цінні папери. 18.01.2018 року досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000035 від 24.03.2017 було завершене, а обвинувальний акт про обвинувачення ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 205 КК України скеровано до Залізничного районного суду м. Львова. 05.02.2018 року Залізничним районним судом м. Львова було затверджено угоду про визнання винуватості між прокурором та обвинуваченим ОСОБА_5 , однак при цьому не вирішено питання про скасування арешту майна. 21.04.2021 року було прийнято рішення про ліквідацію ПЗНІФ «КЛУБ НАДІЙНИХ ІНВЕСТИЦІЙ», що підтверджується відповідним протоколом про ліквідацію та відомостями з реєстру НКЦПФР, однак арешт акції ПАТ «ЛІКА ЛОГІСТИК», що мають міжнародний ідентифікаційний номер НОМЕР_1 у кількості 20 000 штук, є технічною перешкодою для завершення процедури ліквідації фонду, що підтверджується листом НКЦПФР № 26/06/62 від 03.01.2023 року. Враховуючи, те що арешт на майно накладено у межах кримінального провадження, у спосіб, що не передбачений кримінальним процесуальним законодавством України, а також із врахуванням висновку, викладеного Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 17.10.2018 року у справі № 461/233/17-ц, 24.04.2024 року у справі № 202/5044/17, від 28.11.2018 у справі № 636/959/16-ц та від 12.12.2018 року у справі № 640/17552/16-2ц, просив заяву задовольнити і скасувати вказаний арешт.

Учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явилися, були належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду, прокурор та представник заявника адвокат ОСОБА_3 подали заяву про розгляд клопотання за їх відсутності. З огляду на положення ч. 5 ст. 539 КПК України, суд вважає за можливе розглянути клопотання за їх відсутності.

Суддя, дослідивши матеріали клопотання і документи, додані до такого, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, для забезпечення можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

При цьому, згідно ч. 2 та ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно із ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Частиною 1 статті 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частинна 4 статті 174 КПК України).

Судом встановлено, що 24.05.2017 року старшим слідчим з ОВС 1-го ВКР СУ Офісу великих платників податків ДФС старшим лейтенантом податкової міліції ОСОБА_4 було прийняте рішення про заборону внесення змін до депозитарного обліку наступних підприємств емітентів: ПАТ "Фінансова компанія "Авангард" (код ЄДР - 36019681); ПАТ"ЛІКА ЛОГІСТИК" (код ЄДР - 37026197); ТОВ "КУА "ЛЕМАКО ЕССЕТ МЕНЕДЖМЕНТ" (код ЄДР - 38186056); ПАТ "ФОНДОВІ ТЕХНОЛОГІЙ УКРАЇНИ" (код ЄДР - 32980628); ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "ЗНВКІФ "КОРПОРАЦІЯ" (код ЄДР - 37782275); ПАТ «АКТИВ ГРУП КОНСАЛТИНГ» (код ЄДР - 38864788); ПАТ "БІЛОЦЕРКІВСЬКИЙ АГРОХІМЦЕНТР" (код ЄДР - 05489170); ПАТ "ІНЖБУДСЕРВІС" (код ЄДР - 34508918);/ ПАТ «Управління механізованих робіт агробуду» (код ЄДР -ТОВ "КУА "ХОЛДИНГ ГРУП" (код ЄДР - 35141110); ПАТ «ЗНВКІФ «Капітал Інвест» (код ЄДР 35918704), ПАТ «ЗНВКІФ «АМРІТА» (код ЄДР 36756658), ТОВ "КУА "Фінансовий актив" (код ЄДР - 35253259);ПАТ "АКТИВ ГРУП КОНСАЛТИНГ" (код ЄДР - 38864788); ТОВ "ВПК-УКРАЇНА" (код ЄДР - 37023086); ТОВ КУА "АБСОЛЮТ КАПІТАЛ" (код ЄДР- 38404576); ПАТ«МОРІТАЙМ СЕРВІС» (код ЄДР - 38578266) /а.с.25/.

Рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 13.06.2017 року №440 зупинено з 14.06.2017 року внесення змін до системи депозитарного обліку цінних паперів щодо цінних паперів, емітованих товариствами.

18.01.2018 року досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000035 від 24.03.2017 року було завершене, а обвинувальний акт про обвинувачення ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 205 КК України скеровано до Залізничного районного суду м. Львова.

Вироком Залізничного районного суду м.Львова від 05.02.2018 року затверджено угоду про визнання винуватості, укладену 18 січня 2018 року між прокурором у кримінальному провадженні - заступником начальника відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури Львівської області ОСОБА_6 та обвинуваченим ОСОБА_5 , визнано винуватим ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.205 ч.1 КК України, та призначено йому узгоджене сторонами покарання у виді штрафу в розмірі 1000 ( одна тисяча) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень. На підставі ч.4 ст.70 КК України, з урахуванням ст. 72 КК України, за сукупністю злочинів, приєднано не відбуте покарання за вироком Володимир- Волинського міського суду Волинської області від 16.08.2017р., та призначено ОСОБА_5 остаточне покарання у виді позбавлення волі на 4 (чотири) роки із звільненням від покарання на підставі ст. 75, 76 КК України з іспитовим строком 2 (два) роки з покладенням обов`язків, а саме: повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи; періодично з`являтись для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації, та штрафу в розмірі 1000 ( одна тисяча) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень.Водночас вказаним вироком не вирішено питання щодо арешту майна.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52).

Враховуючи вищенаведене, те що згідно із вироком Залізничного районного суду м.Львова від 05.02.2018 року майно, на яке накладено арешт, не підлягає спеціальній конфіскації, судом не призначене покарання у виді конфіскації майна та не вирішено питання про застосування спеціальної конфіскації, цивільний позов не заявлено, окрім того арешти накладено у спосіб, не передбачений КПК України, суд дійшов висновку, що підстав для застосування в подальшому такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна у кримінальному провадженні №0000035 від 24.03.2017 року немає, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 174, 357-359 КПК України,-

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах пайового закритого недиверсифікованого інвестиційного фонду «Клуб надійних інвестицій» управління якого здійснює Ліквідаційна комісія ПЗНІФ «КЛУБ НАДІЙНИХ ІНВЕСТИЦІЙ» про скасування арешту майна в межах кримінального провадження № 0000035 від 24.03.2017 задовольнити.

Скасувати арешт, накладений постановою старшого слідчого з ОВС 1-го ВКР СУ Офісу великих платників податків ДФС старшого лейтенанта податкової міліції ОСОБА_4 в межах кримінального провадження № 0000035 від 24.03.2017 на цінні папери, емітовані ПАТ «ЛІКА ЛОГІСТИК» (), що мають міжнародний ідентифікаційний номер НОМЕР_1 у кількості 20000 штук, зареєстровані Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку 09.12.2014 року за № 147/1/2014, які належать ПЗНІФ «КЛУБ НАДІЙНИХ ІНВЕСТИЦІЙ».

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня проголошення.

Суддя ОСОБА_7