Справа № 953/2136/24
н/п 1-кс/953/5748/24
"06" серпня 2024 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
Згідно повідомлення 4 відділу ГВ ЗНД УСБУ в Харківській області встановлено, що громадянин ОСОБА_4 в грудні 2023 року здійснив переміщення через митний кордон України поза митним контролем культурних цінностей. Так, громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , користується номером мобільного телефону НОМЕР_2 , організував з невстановленими особами продаж монет, які мають культурну та історичну цінність через оператора поштового зв`язку АТ «Укрпошта» до Латвії.
Так, 20.12.2023 року ОСОБА_4 , використовуючи можливості державного оператора поштового зв`язку АТ «Укрпошта», здійснив міжнародне поштове відправлення № RD610674462UA на адресу: Malinovskis Sergejs, Riga, 1011, Avotu Iela 8, K-1, DR-40. 22.12.2023 року в ході митного огляду, в зоні митного контролю митного поста «УкрПошта» Київської митниці ДМС України на території ЗМК ДОПП АТ «УкрПошта», виявлено монети з ознаками старовини.
11.04.2024 слідчим СВ УСБУ в Харківській області на підставі відповідної ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова про тимчасовий доступ до речей та документів було вилучено поштове відправлення № RD610674462UA (поштова оболонка та вкладення), всередені якого було виявлено монети у кількості 27 шт.
Відповідно до висновку держаної експертизи культурних цінностей Національного музею воєнної історії Слобожанщини від 31.05.2024 вищевказані предмети (27 штук) є культурними цінностями та мають історичну, художню та колекційну цінність.
Так, 31.07.2024 слідчим СВ УСБУ в Харківській області на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова проведено обшук за місцем фактичного проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого виявлено та вилучено вказане в клопотанні майно, яке належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
01.08.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України.
Зважаючи на викладене, на час досудового розслідування та судового провадження на вказані предмети необхідно накласти арешт з метою збереження речових доказів, проведення необхідних слідчих та процесуальних дій та недопущення їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.
Сторона обвинувачення зазначає, що незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів та документів які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду надійшло клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_5 , в якому він просить розгляд клопотання про арешт майна проводити без його участі, у зв`язку із службовою зайнятістю. Клопотання підтримує в повному обсязі, просить його задовольнити (а.с. 89).
В судове засідання власник майна ОСОБА_4 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до канцелярії суду надійшла заяви ОСОБА_4 , в якій просить розглянути без його участі клопотання, клопотання підтримує, просить задовольнити (а.с. 88).
Ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.07.2024 надано дозвіл на проведення обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме у квартирі АДРЕСА_2 , яка на праві власності належить ОСОБА_6 , з метою відшукання та вилучення електронних носіїв інформації, комп`ютерної техніки та жорстких дисків до неї, мобільних телефонів, документів, в тому числі електронні, блокнотів, записників, чорнових записів, культурних цінностей, які мають історичну, художню та колекційну цінність, які як самостійно, так і в сукупності з іншими доказами у вказаному кримінальному провадженні, будуть мати суттєве значення для з`ясування обставин злочину, а також розгляду справи по суті (а.с. 76-77).

31.07.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.07.2024 проведено обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 06.56 год. до 13.00 год., в ході якого, згідно протоколу обшуку від 31.07.2024, вилучено вказане в клопотанні майно (а.с. 78-81).

01.08.2024 ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України, тобто контрабанда, яка полягала у переміщенні через митний кордон України з приховуванням від митного контролю культурних цінностей.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про проведення обшуку, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,

Ухвалив:

Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки iPhone IMEI: НОМЕР_1 з номером мобільного терміналу НОМЕР_2 ; платіжна інструкція на видачу готівки банку «Пумб», в кількості 10 шт.; заява для отримання коштів «Western Union», в якій відправник значиться «Malinovskis Sergejs», в кількості 10 шт.; чорнові записи ОСОБА_4 , на 40 арк., шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Визначити місцем зберігання арештованого мйна - Слідчий відділ УСБУ в Харківській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1