Справа№751/7174/24
Провадження №1-кс/751/1832/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2024 року місто Чернігів

Слідчий суддя Новозаводського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

з участю:

захисника ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

слідчої ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу, та клопотання прокурора відділу Чернігівської обласної прокуратури ОСОБА_5 про покладення на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000807 від 13.05.2024,

УСТАНОВИВ:

Захисник ОСОБА_3 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , 12.08.2024 звернувся до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 у виді застави у розмірі 454200 гривень на особисте зобов`язання з покладенням тих самих обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, та повернення застави заставодавцю ОСОБА_7 у зворотному порядку відповідно до ухвали слідчого судді від ОСОБА_8 від 07.06.2024 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що ухвалою слідчого судді Новозаводського районного суду міста Чернігова від 07.06.2024 року частково задоволено клопотання слідчої про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 04.08.2024, у межах строку досудового розслідування щодо підозрюваного ОСОБА_4 з визначенням застави у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 454 200 гривень та покладенням обов`язків, у разі внесення застави :

- прибувати до слідчого, у провадженні якою перебуває кримінальне провадження, прокурора та суду за викликом;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_9 ;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання слідчому, у провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначено термін дії зазначених обов`язків до 04.08. 2024 року, у межах строку досудового розслідування.

Застава внесена ОСОБА_7 .

Зазначає, що підозра є неконкретною, явно надуманою. Крім того під час затримання ОСОБА_4 06.06.2024 у нього при собі був військовий квиток, де зазначено що він є військовослужбовцем ЗСУ в/ч НОМЕР_1 02.08.2022 року прийняв присягу, що цілеспрямовано слідчою ОСОБА_6 не внесено до протоколу затримання і обшуку, а оперативні працівники відділу міграційної поліції ГУНП, що здійснювали оперативне супроводження даного кримінального провадження радили не казати, що він є військовослужбовцем, для уникнення кримінальної відповідальності за самовільне залишення частини.

Інтерес відділу міграційної поліції ГУНП підтверджує, що орган досудового розслідування цікавило виявлення злочинів саме по незаконному перетину військовозобов`язаними для уникнення мобілізації кордону України. Адже кримінальні дії військовослужбовцем ЗСУ підслідні органам ДБР, а процесуальне керівництво за ними здійснює спеціалізована прокуратура у сфері оборони.

ОСОБА_4 вважав, що його оголосили в кінці жовтня 2022 року в розшук, внаслідок запізнення з відпуски з 24 до 27 жовтня 2022 до м. Чернігова, де він мав одружитись зі своєю співмешканкою ОСОБА_10 , яка не повернулась зі Словаччини.

ОСОБА_4 намагався вирішити питання та звільнитись з попереднього місця служби в ССО, звідки напряму перевестись неможливо, та знову поновитись в підрозділі ЗСУ. На останній зустрічі ОСОБА_11 визначився, що ОСОБА_9 йому не підходить, тому не брав із собою жодних грошей для неї. До того, шукав не одну таку жінку, щоб вибрати найбільш пристойну та привабливу, розуміючи що деякий час прийдеться жити разом.

Отже підозра взагалі є необґрунтованою, та на теперішній час відпади ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ст. 177 КПК України , які є явно надуманими.

Під час розгляду клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження строку дії обов`язків щодо ОСОБА_4 , у справі №751/6830/24, захисник заявив клопотання про зміну запобіжного заходу ОСОБА_4 на особисте зобов`язання, з визначенням раніше обов`язків. Але, через завершення 04.08.2024 терміну дії ухвали слідчої судді ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та визначення застави, прокурор просив справу закрити, а захисник - повернути заставу заставодавцю ОСОБА_7 , оскільки внесена ним застава є грошима, які йому позичили військовослужбовці його в/ч, і подальше утримання їх є безпідставним.

Також, у справі №751/6827/24 слідчим суддею ОСОБА_12 винесена ухвала про продовження строків досудового розслідування, після закінчення таких строків.

Наголошує на наявності обставин, що вказують і свідчать про відсутність достатніх підстав вважати, що сталася подія кримінального правопорушення, та відсутні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

ОСОБА_4 не чинив, та не вчиняє перешкод у розслідуванні кримінального провадження, з`являється на всі виклики слідчого, прокурора та суду. Підозрюваний не може впливати на хід досудового розслідування, як і знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, та перешкодити іншим чином.

Також, у клопотанні слідчого про продовження строку досудового розслідування зазначений невеликий обсяг роботи для завершення досудового розслідування, виконання тимчасового доступу до телефонів, усі докази вже зібрані, свідки допитані. Зустрічі підозрюваних ОСОБА_4 та ОСОБА_7 з потерпілою, та всі телефонні розмови з нею, зафіксовані матеріалами проведених НСРД.

Якщо б сторона захисту не була впевнена в повній невинуватості обох підозрюваних, мала б право скористатись , положеннями п.4 ч.1ст.280 КПК про зупинення досудового розслідування щодо військовослужбовців ЗСУ.

Також, у клопотанні прокурора відсутнє обґрунтування такого ризику, як переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

19.08.2024 року прокурор відділу Чернігівської обласної прокуратури ОСОБА_5 звернувся до суду із клопотанням про покладення на підозрюваного ОСОБА_4 , обов`язків строком на 60 діб, у межах строку досудового розслідування, а саме: прибувати до слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора та суду за викликом; не відлучатися із населеному пункту, в якому ОСОБА_4 проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_9 ; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_4 06.06.2024 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, а саме у вербуванні людини з використанням уразливого стану особи, з метою експлуатації, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.

Ухвалою Новозаводського районного суду міста Чернігова від 07.06.2024 до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід тримання під вартою, з визначенням розміру застави у 150 прожиткових мінімумів доходів для працездатних осіб, що становить 454 200 гривень.

У разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_4 покладено обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме :

- прибувати до слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора та суду за викликом;

- не відлучатися із населеному пункту, в якому ОСОБА_4 проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_9 ;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання слідчому, у провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

07.06.2024 ОСОБА_4 звільнено з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

Термін дії зазначених обов`язків, визначено до 04.08. 2024 року, у межах строку досудового розслідування, однак продовжити їх не представилось можливим.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 149

КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Враховуючи обставини вчинених злочину, вагомість здобутих доказів, які обґрунтовують підозру ОСОБА_4 , тяжкість покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років, із конфіскацією майна, що загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні злочинів, існує реальний ризик вчинення ОСОБА_4 іншого особливо тяжкого злочину, у тому числі пов`язаного з вербуванням людини з використанням уразливого стану особи з метою експлуатації, і можливість підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Орган досудового розслідування вважає, що підставою покладення на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків, як застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до чотирьох місяців, до 06.10.2024 року.

Ухвалою слідчого судді Новозаводського районного суду міста Чернігова від 20.08.2024 року, задоволено клопотання захисника ОСОБА_3 про об`єднання справ щодо поданого ним клопотання про зміну запобіжного заходу та клопотання прокурора Чернігівської обласної прокуратури ОСОБА_5 про покладення на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків, в одне провадження, присвоївши номер справи № 751/7174/24, провадження № 1-кс/751/1832/24.

У судовому засіданні захисник клопотання про зміну запобіжного заходу підтримав, з урахуванням змісту клопотання прокурора, підтримує зміну запобіжного заходу на нічний домашній арешт. У задоволенні клопотання прокурора просить відмовити. Пояснив, що орган досудового розслідування необґрунтовано підозрює ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 149 КК України. Фактичні обставини не відповідають кваліфікації, тому що ОСОБА_4 є військовослужбовцем. Крім того, підозра обґрунтовується лише показання потерпілої та матеріалами НСРД, які не підтверджують фактичні обставини. На клопотання сторони захисту жодного разу не надано документів, на підставі чого відомості внесені в ЄРДР.

Вважає, що прокурор не обґрунтував належними та допустимими доказами наявність заявлених ризиків, та не врахував обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема документи , що характеризують особу, та майновий стан підозрюваного, ту обставину, що заставу внесено іншим підозрюваним, ОСОБА_7 .

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника. Додатково пояснив, що гроші на внесення застави частково надала дружина, в сумі 2500 доларів, іншу частину ОСОБА_7 . Відповідно до ухвали суду, покладені на нього обов`язки не порушує.

Прокурор у кримінальному провадженні підтримав клопотання, просив покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України. У задоволенні клопотання захисника відмовити. Пояснив, що пред`явлена ОСОБА_4 підозра обґрунтовується матеріалами справи, зокрема показами потерпілої матеріалами НСРД, і фактичні обставини справи відповідають кваліфікації злочину. Тому існують ризики ухилення підозрюваного від органу досудового розслідування та суду. Злочин, в якому підозрюється ОСОБА_4 є особливо тяжким злочином. Також, орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 може впливати на потерпілу, з метою зміни її показань. Необхідно врахувати, що ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності, проходив військову службу у військовій частині з 27.08.2022 року, але самовільно залишив військову частину 30.10.2022 року.

Вислухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали даного провадження, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Згідно із ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт та тримання під вартою.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно із п. 9 ч. 2 ст. 131 цього Кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу, згідно із ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити зазначені дії.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СУ ГУНП в Чернігівській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000807 від 13.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.

06.06.2024 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України .

03.07.2024 року ОСОБА_7 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.

Ухвалою Новозаводського районного суду міста Чернігова від 07.06.2024 стосовно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 04.08.2024, у межах строку досудового розслідування.

Визначено підозрюваному ОСОБА_4 , заставу у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 454 200 гривень 00 копійок, яка може бути внесена як підозрюваним, так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), на депозитний рахунок.

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення, негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покладено на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора та суду за викликом;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому ОСОБА_4 проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_9 ;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання слідчому, у провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити термін дії зазначених обов`язків до 04 серпня 2024 року, у межах строку досудового розслідування.

07.06.2024 ОСОБА_4 звільнено з-під варти у зв`язку з внесенням за нього заставу ОСОБА_7 .

Ухвалою Новозаводського районного суду міста Чернігова від 07.08.2024 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000807 від 13.05.2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 149 КК України до 4 місяців, до 06 жовтня 2024 року.

Із дослідженого клопотання, доданих документів, з часу обрання запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 у виді застави, нові ризики визначені ч. 1 ст. 177 КПК України не з`явились.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). Факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, а саме у вербуванні людини з використанням уразливого стану особи з метою експлуатації, вчиненому за попередньою змовою групою осіб.

Пред`явлена ОСОБА_4 підозра ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням. На даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК України.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Сторона обвинувачення вважає, що у цьому провадженні існують ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілу та вчинити інші кримінальні правопорушення чи продовжити вчиняти аналогічні кримінальні правопорушення, у яких підозрюється.

Вирішуючи питання щодо зміни запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_4 у сукупності з іншими обставинами, а саме : діюче законодавство не містить заборони застосування більш м`якого запобіжного заходу, відсутність у підозрюваного офіційних джерел доходу, наявність власної родини та місця проживання.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, що може мати значення при визначенні ризику переховування.

Щодо такого ризику як вплив підозрюваного на потерпілу, слідчий суддя враховує кваліфікацію злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 , і хоча матеріали справи не містять впливу підозрюваного на потерпілу, однак суд досліджує докази безпосередньо, і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно.

Що стосується такого ризику як продовження чи повторення протиправної поведінки, суд вважає, що обґрунтування такого ризику у клопотанні прокурора , а саме « ОСОБА_4 зможе продовжити вчиняти злочини, пов`язані з вербуванням людини з використанням уразливого стану особи з метою експлуатації, оскільки офіційно не працевлаштований, немає постійного джерела прибутку», не підтверджено достатніми та належними доказами, тому вважає що такий ризик не існує.

Згідно із ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом виходячи із таких критеріїв:

- обставин кримінального правопорушення;

- майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого;

- даних про його особу;

- ризиків кримінального провадження.

У рішеннях Європейського Суду з прав людини неодноразово висловлювалася думка про те, що розмір застави повинен встановлюватися головною мірою з урахуванням особи підсудного, належної йому власності, його стосунків з поручителями, іншими словами - з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі (Неймайстер проти Австрії, рішення від 27.06.1968 р.; Гафа проти Мальти, рішення від 22.05.2018).

13 січня 2022 року Європейський Суд ухвалив рішення в справі «Істоміна проти України» (Istomina V. Ukraine, заява № 23312/15), у якому зазначив, що застава має на меті передусім забезпечення явки особи на судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватись залежно від особи, про яку йде мова, із урахуванням його/її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду.

Враховуючи матеріальний стан підозрюваного ОСОБА_4 , відсутність відомостей про порушення підозрюваним, покладених на нього ухвалою слідчого судді Новозаводського районного суду міста Чернігова від 07.06.2024 року процесуальних обов`язків, наявність ризиків, передбачених пунктами 1 та 3 частини 1 статті 177 КПК України, обставин , передбачених статтею 178 КПК України, суд вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу у розмірі, який буде достатній для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст. 182 КПК України, а саме: 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 302800 гривень. Також, відповідно до ст. 194 КПК України, на підозрюваного необхідно покласти обов`язки, визначені частиною 5 вказаної статті.

Згідно із частиною 6 статті 194 КПК України, зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного на строк не більше двох місяців.

Порядком внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 січня 2012 року № 15 передбачено, і порядок їх повернення, зокрема: кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України. Застава повертається особі або заставодавцю у безготівковій формі на зазначений ними банківський рахунок, а у разі відсутності такого рахунка - готівкою через банки або підприємства поштового зв`язку. Для повернення коштів, внесених як застава, особа чи заставодавець подає до територіального управління ДСА або апеляційного суду, Вищого антикорупційного суду, Верховного Суду, якому відкрито депозитний рахунок, на який було внесено заставу, такі документи: заява особи чи заставодавця, в якій обов`язково зазначаються реквізити банківського рахунка, на який зараховуватимуться кошти, що підлягають поверненню, а у разі відсутності банківського рахунка - відомості про банк чи підприємство поштового зв`язку; засвідчена судом копія ухвали слідчого судді, суду, вироку суду, в якому міститься рішення про повернення застави; копія платіжної інструкції, що підтверджує факт внесення коштів як застави. Територіальне управління ДСА або апеляційний суд, Вищий антикорупційний суд, Верховний Суд, який обрав запобіжний захід у вигляді застави, розглядає зазначені документи та протягом п`яти робочих днів з дня їх надходження за умови зарахування коштів на депозитний рахунок готує та подає до органу Казначейства платіжну інструкцію про повернення коштів. Повернення коштів, внесених як застава, здійснюється протягом п`яти робочих днів з дня надходження платіжних інструкцій територіального управління ДСА або апеляційного суду, Вищого антикорупційного суду, Верховного Суду, який обрав запобіжний захід у вигляді застави, до органу Казначейства (пункти 7-8).

Відповідно до п. 11 ст. 182 КПК України застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Оскільки підозрюваному ОСОБА_4 визначено заставу у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 302 800 гривень, слідчий суддя вважає необхідним повернути заставодавцю ОСОБА_7 , внесену суму застави у розмірі 50 прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 151 400 гривень.

Керуючись статтями 176-178, 182, 193, 194, 201, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у виді застави у розмірі 454200 гривень на особисте зобов`язання, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, та повернення застави заставодавцю ОСОБА_7 у зворотному порядку, відповідно до ухвали слідчого судді від 07.06.2024 року задовольнити частково.

Клопотання прокурора відділу Чернігівської обласної прокуратури ОСОБА_5 про покладення на підозрюваного обов`язків задовольнити частково.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 302 800 гривень.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом;

- не відлучатися за межі міста Чернігова, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_9 ;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Визначити термін дії зазначених обов`язків у межах строку досудового розслідування, до 06.10.2024 року.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього ухвалою слідчого судді обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів до Чернігівського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий cуддя ОСОБА_1