Справа № 203/3103/24
Провадження № 1-кс/0203/1938/2024
УХВАЛА

19 червня 2024 року слідчий суддя Кіровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпрі клопотання прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, маючого вищу освіту, одруженого: дружина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , маючого на утриманні малолітню дитину: доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , працюючого на посаді старшого дізнавача СД Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, старшого лейтенанта поліції, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 Кримінального кодексу України, заявлене в рамках кримінального провадження №0000287 від 10.06.2024 року,

ВСТАНОВИВ:

18.06.2024 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернувся прокурор відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 Кримінального кодексу України, заявлене в рамках кримінального провадження №0000287 від 10.06.2024 року, в якому прокурор просить суд:

- застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів;

- визначити розмір застави у межах 80 прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 242240,00 грн з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

В обґрунтування вимог клопотання прокурор зазначив, що ОСОБА_4 є працівником правоохоронного органу, обіймає посаду дізнавача СД ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, є службовою особою, яка займає відповідальне становище. Під час виконання своїх службових обов`язків ОСОБА_4 реалізовував свій злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди у загальному розмірі 60000,00 грн, та в ході спілкування з ОСОБА_8 стосовно повернення йому вилученого транспортного засобу Mersedes Vito, д.н.з. НОМЕР_1 , та закриття кримінального провадження №0000147, повідомив його про необхідність зустрічей для передачі неправомірної вигоди. Так, 12.06.2024 року та 17.06.2024 року ОСОБА_8 передав ОСОБА_4 неправомірну вигоду по 25000,00 грн у загальному розмірі 50000,00 грн, та 17.06.2024 року о 12:05 годині ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України, а 18.06.2024 року повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 368 КК України.

У ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді тримання під вартою, оскільки відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлена наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, те, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового слідства, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, у тому числі через свої зв`язки у правоохоронних органах, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема з метою уникнення кримінальної відповідальності, може використати службове становище, інформаційні бази, реєстри з метою впливу на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити правопорушення, в якому він підозрюється.

Тому прокурор звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 18.06.2024 року, судову справу №203/3103/24, провадження №1-кс/0203/1938/2024, було розподілено слідчому судді ОСОБА_1 та передано канцелярією суду 18.06.2024 року.

Судове засідання з розгляду клопотання було призначене на 19.06.2024 року, в яке з`явились всі учасники провадження.

Під час судового засідання прокурор підтримав клопотання та просив суд його задовольнити, зазначивши, що повідомлена ОСОБА_4 підозра є обґрунтованою, він вчинив корупційний злочин, кваліфікація є вірною, а ризики, на які він вказує, відповідно до пунктів 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є доведеними належними та допустимими доказами, наявними в матеріалах клопотання, та не всі свідки у кримінальному провадженні допитані.

Захисник підозрюваного у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора, зазначивши, що кваліфікація кримінального правопорушення є завищеною, а повідомлена підозра необґрунтованою. Оскільки зняття арешту з майна не належить до компетенції підозрюваного, та можливо, в майбутньому прокурор змінить правову кваліфікацію злочину на неправомірний вплив. Крім того, захисник зазначив, що у підозрюваного є сім`я, дитина та він не буде переховуватись від слідства. При цьому воєнний стан обмежує людей та підозрюваний не може покинути територію України. Також підозрюваний не буде впливати на свідків, бо єдиний свідок звернувся із заявою про злочин. На думку сторони захисту, поняті є упередженими. Тому захисник просив суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначити йому заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60560,00 грн.

Підозрюваний підтримав свого захисника та пояснив, що він є законослухняною людиною, та у разі обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою з більшим розміром застави, який просить суд застосувати прокурор, він не зможе утримувати свою родину та дитину, зобов`язався виконувати свої процесуальні обов`язки. Тому підозрюваний просив суд врахувати його матеріальне становище, зменшити розмір застави до мінімального та застосувати до нього запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60560,00 грн.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, проаналізувавши норми КПК України, дійшов таких висновків.

Судом встановлено та матеріалами клопотання підтверджено, що у провадженні Третього слідчого відділу (з дислокацією у місті Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, на досудовому розслідуванні перебуває кримінальне провадження №0000287 від 10.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000287 здійснюється Дніпропетровською обласною прокуратурою.

Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 17.06.2024 року, прокурор у кримінальному провадженні №0000287, 17.06.2024 року о 12 годині 05 хвилин за адресою: АДРЕСА_3 , затримав особу, підозрювану у вчиненні злочину: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; підстави затримання: 1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; 2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин.

За змістом протоколу вказано, що на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України, був проведений особистий обшук ОСОБА_4 , в ході проведення якого було виявлено та вилучено, зокрема: мобільний телефон Apple iPhone 13, у чохлі зеленого кольору, без ідентифікуючих ознак; папку чорного кольору з різними процесуальними документами, в тому числі: клопотання про повернення арештованого майна від 17.06.2024 року на ім`я судді Бабушкінського р/с від ОСОБА_8 на 3-х аркушах та протокол допиту свідка ОСОБА_8 з підписами ОСОБА_8 на 2-х арк., без зазначення дати; грошові кошти купюрами номіналом по 500 (п`ятсот) гривень кожна у кількості 3-х штук, які мають наступні серії на номер: АД9678870, ЗВ0564797, ГВ3454036 та купюри номіналом по 500 (п`ятсот) гривень кожна у кількості 47 штук імітаційних засобів, які мають наступні серії та номер: ГК7784501; грошові кошти купюрами номіналом по 500 (п`ятсот) гривень кожна у кількості 12-ти (дванадцяти) штук, які мають наступні серії та номер: ВЕ1425356, АА5788432, АП0274129, АА9121217, ЕИ2675863, ЄИ2174480, ХЖ9666305, ЕГ7446858, ГЛ3229644, АВ4321929, АА5134838, АН8535231, які запаковано у сейф-пакет ДБР №S1014842.

Відповідно до постанови прокурора від 17.06.2024 року про визнання речовими доказами, було визнано у кримінальному провадженні №0000287, зокрема: вилучені 17.06.2024 року під час затримання в порядку ст. 208 КПК України дізнавача СД Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , якого було затримано прокурором в порядку ст. 208 КПК України, з метою забезпечення збереження речових доказів, а саме:

- мобільний телефон Apple iPhone 13, у чохлі зеленого кольору, без ідентифікуючих ознак;

- папку чорного кольору з різними процесуальними документами, в тому числі: клопотання про повернення арештованого майна від 17.06.2024 року на ім`я судді Бабушкінського р/с від ОСОБА_8 на 3-х аркушах та протокол допиту свідка ОСОБА_8 з підписами ОСОБА_8 на 2-х арк., без зазначення дати;

- грошові кошти купюрами номіналом по 500 (п`ятсот) гривень кожна у кількості 3-х штук, які мають наступні серії на номер: АД9678870, ЗВ0564797, ГВ3454036 та купюри номіналом по 500 (п`ятсот) гривень кожна у кількості 47 штук імітаційних засобів, які мають наступні серії та номер: ГК7784501;

- грошові кошти купюрами номіналом по 500 (п`ятсот) гривень кожна у кількості 12-ти (дванадцяти) штук, які мають наступні серії та номер: ВЕ1425356, АА5788432, АП0274129, АА9121217, ЕИ2675863, ЄИ2174480, ХЖ9666305, ЕГ7446858, ГЛ3229644, АВ4321929, АА5134838, АН8535231.

Так, зокрема, під час обшуків у підозрюваного були виявлені та вилучені грошові кошти, вручені свідку, відповідно до протоколу огляду та вручення грошових коштів від 12.06.2024 року, а саме: купюри номіналом по 500 грн: ХД5293811, ХВ8936275, ВЕ1425356, АА5788432, АП0274129, АА9121217, ЕИ2675863, ЄИ2174480, ХЖ9666305, ЕГ7446858, ГЛ3229644, АВ4321929, АА5134838, АН8535231.

18.06.2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, та вручене повідомлення про підозру 18.06.2024 року об 11:50 годині, захисник ОСОБА_5 .

У ході судового розгляду клопотання судом також були досліджені копії витягу з ЄРДР, протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, супровідних листів, пояснень з додатками, доручення, постанов, протокол допиту свідка, актовий запис про шлюб, відомості з Державного реєстру речових прав, інформація про особу, протокол огляду та вручення грошових коштів з додатками, протоколи обшуку, протокол допиту підозрюваного, свідоцтво про шлюб, грамоти, подяка, протокол огляду.

Суд зазначає, що відповідно до статей 131, 132, 176, ч. 2 ст. 177, ч. 1 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), запобіжний захід, різновидом якого є тримання під вартою, застосовується під час досудового розслідування до особи на підставі ухвали слідчого судді за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні такою особою кримінального правопорушення, а також за наявністю хоча б одного з ризиків вчинення особою дій, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з положеннями ст. 9 Конституції України та ст. 17, ч. 5 ст. 19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При вирішенні клопотання слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із злочином, в якому він підозрюється, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання завдань, визначених ст. 2 КПК України.

Аналіз викладеного вище та встановлених у ході судового засідання обставин кримінального провадження дає слідчому судді підстави для висновку про те, що надані стороною обвинувачення матеріали клопотання, досліджені у судовому засіданні у своїй сукупності доводять наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, тобто прийняття пропозиції, обіцянки або одержання неправомірної вигоди службовою особою, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

У ході судового розгляду клопотання слідчий суддя дійшов висновку про те, прокурор довів належними та допустимими доказами наявність ризиків вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України, про що зазначив у судовому засіданні, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, можливість здійснення впливу на свідка у цьому ж кримінальному провадженні, можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється.

Також слідчий суддя при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу враховує обставини, визначені пунктами 1, 2, 3, 6, 8, 12 частини 1 статті 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 368 КК України; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, відсутність відомостей щодо наявності у нього хронічних захворювань; репутацію підозрюваного ; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, те, він підозрюється у вчиненні корупційного кримінального правопорушення, пов`язаного із несенням ним служби під час здійснення функцій працівника правоохоронного органу, та доходить висновку про те, що необхідним і достатнім для досягнення дієвості кримінального провадження, забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків є застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Водночас доводи сторони захисту про необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків, слідчий суддя вважає безпідставними, оскільки сукупність встановлених обставин та матеріалів кримінального провадження вказують на протилежне.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що до підозрюваного ОСОБА_4 не може бути застосований більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, у зв`язку з тим, що він може перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, впливати на свідка, про якого йому відомо, підозрюваний будь-якими незаконними шляхами може намагатися переховуватись від органу досудового розслідування, прокуратури та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. При цьому суд враховує позицію сторони захисту, яка не заперечує доцільність обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до частин 1, 4, 5 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у таких межах, зокрема, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

З урахуванням викладеного, суд зазначає, що підозрюваному може бути змінений запобіжний захід у виді тримання під вартою в разі внесення застави, розмір якої визначений ухвалою.

У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого станом на 01.01.2024 року у розмірі 3028,00 грн, та, враховуючи особу підозрюваного, відсутність відомостей про його майновий стан, обставини кримінального правопорушення, злочин, в якому він підозрюється, слідчий суддя вважає, що сума у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60560,00 грн, буде достатньою для внесення в якості застави.

При цьому на підставі пунктів 1, 2, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного наступні обов`язки у разі внесення застави, а саме: 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування із свідками з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину, та іншими особами, визначеними слідчим чи прокурором; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись статтями 176, 177, 182, 183, 193, 194, 196 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 Кримінального кодексу України, заявлене в рамках кримінального провадження №0000287 від 10.06.2024 року, задовольнити повністю.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» строком на 60 (шістдесят) днів, в межах строку досудового розслідування, тобто з 17.06.2024 року до 15.08.2024 року включно.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у виді застави, а саме у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60560,00 грн, та є достатньою для внесення її як застави.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

У разі звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти під заставу, покласти на нього строком на два місяці з дня внесення застави такі обов`язки:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування із свідками з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину, та іншими особами, визначеними слідчим чи прокурором;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України, а до підозрюваного може бути застосований запобіжний захід у виді застави у більшому розмірі або інший запобіжний захід з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Виконання та контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Строк дії ухвали визначити до 15.08.2024 року включно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали слідчого судді складено та проголошено 24.06.2024 року о 17 годині 40 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1