Провадження № 1-кс/750/5560/24
У Х В А Л А

19 листопада 2024 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши в судовому засіданні в місті Чернігові клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за 0000227 від 16.11.2024 відносно підозрюваної:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка народилась у с. Стрільники Чернігівської області, раніше не судима, має середню спеціальну освіту, працює медичною сестрою медичного центру «VIDI», проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , -

в с т а н о в и в :

Старший слідчий в особливо важливих справах слідчого відділу Управління СБ України в Чернігівській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором відділу Чернігівської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_7 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

17.11.2024 о 01 год. 37 хв. ОСОБА_6 затримано уповноваженою службовою особою на підставі п. 1 ч. 1 ст. 208 КПК України.

17.11.2024 о 22 год. 39 хв. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

А необхідність застосування саме такого запобіжного заходу слідчий мотивує тим, що враховуючи характер вчиненого підозрюваною кримінального правопорушення та тяжкість покарання, що загрожує її у разі визнання її винною у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, є всі підстави вважати, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, а тому з метою забезпечення кримінального провадження та виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, є необхідність застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Більш того, відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених ст.ст. 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, застосовується запобіжний захід виключно тримання під вартою.

Так, ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 є особою жіночої статі у якої відсутні обмеження для виїзду за кордон, що дає підстави вважати можливий її виїзд з метою уникнення покарання за особливо тяжкий злочин може перетнути кордон, у тому числі використовуючи свої зв`язки з представниками спеціальних служб рф.

Враховуючи зазначені вище обставини, ОСОБА_6 з високим ступенем імовірності може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що на даний час у кримінальному провадженні проведений не увесь комплекс необхідних слідчих (розшукових) дій, не встановлено усі обставини, що мають значення для досудового розслідування; не встановлені усі співучасники злочину, місця зберігання знаряддя та засобів вчинення злочину, що дає підстави вважати, що підозрювана, перебуваючи на волі, буде намагатися знищити, сховати або спотворити вказані речові докази, які мають значення для кримінального провадження.

Ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, може попередити представника спеціальних служб російської федерації, а саме особу, яка використовувала ім`я (нік-нейм) « ОСОБА_8 » та його спільників про його викриття, внаслідок чого представники країни-агресора дізнаються про методи роботи правоохоронних органів України щодо викриття громадян України, які співпрацюють з представниками рф, що в подальшому може зашкодити національній безпеці України.

Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 перебуваючи на волі може продовжити кримінальне правопорушення, у якому вона підозрюється, та вчинити інші кримінальні правопорушення, зокрема продовжити надавати допомогу військовослужбовцям зс рф в проведенні підривної діяльності проти України.

Крім того, факт збройного вторгнення збройних сил російської федерації до України, а також факти співпраці громадян України з країною-агресором викликають різку та негативну реакцією українського суспільства. У зв`язку з цим до ОСОБА_6 , яка підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, необхідно на даний час застосування виключно запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор підтримав дане клопотання та просив його задовольнити, з наведених у ньому підстав.

Підозрювана заперечувала проти задоволення клопотання та просила обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник підозрюваної також заперечував проти задоволення клопотання, вважаючи його необґрунтованим.

Заслухавши доводи всіх учасників судового засідання та дослідивши матеріли кримінального провадження, якими обґрунтоване клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що, маючи на меті забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, для запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та продовжити кримінальне правопорушення, з врахуванням наявності обґрунтованої підозри, приймаючи до уваги вік та стан здоров`я підозрюваної, майновий стан, є достатні підстави для задоволення клопотання та застосування запропонованого запобіжного заходу.

Судом розглянута можливість застосування не лише такого запобіжного заходу, як тримання під вартою, а й усіх інших, більш м`яких, визначених ст. 176 КПК України, але, аналіз матеріалів, наданих суду сторонами процесу, доводить, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не забезпечить належного виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та не зможе запобігти вказаним ризикам, у відповідності до мотивації, викладеної вище.

Відповідна позиція міститься і в практиці Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки право підозрюваного/обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства рішення № 11036/03 від 18.03.2008 у справі «Ладен проти Польщі» (Laden v. Poland).

Також Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення, як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Тобто із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване.

Крім того, у рішенні по справі «W. проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє «прогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства».

Враховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, вчиненого в період дії воєнного стану, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, суд не вбачає підстав для визначення розміру застави.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 183, 194, 197, 205, 309 КПК України,-

у х в а л и в :

Застосувати відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали встановити до 15 січня 2025 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів із дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1