ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/6136/24

Провадження № 1-кс/210/1532/24

23 жовтня 2024 року

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: слідчого судді: ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання: ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, клопотання слідчого СВ Відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 , винесене в рамках кримінального провадження №0001293 від 19.10.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.270 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

22.10.2024 року до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області звернулася слідчий СВ Відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , із вищевказаним клопотанням, яке вмотивовано тим, що СВ ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0001293 від 19.10.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.270 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 18.10.2024 року до ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення на лінію «102», про те, що у дворах по вулиці Віталія Матусевича у м. Кривий Ріг горить автомобіль. Виїздом на місце події виявлено пошкоджений дією вогню автомобіль марки Mercedes-Benz, 1992 року випуску, синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить Гараєву ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( НОМЕР_2 від 18.10.2024 року).

В ході проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено, що до вчинення злочину можуть бути причетні малолітні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які при цьому фіксували події на мобільний телефон ОСОБА_7 для подальшого розміщення у телеграм каналі.

19.10.2024 року слідчим слідчого відділення відділенні поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , за добровільної згоди матері ОСОБА_6 - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на огляд їй належного мобільного телефону, яким також користувалась її дочка ОСОБА_6 , в ході огляду якого в приміщенні службового кабінету №302 ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області по вул. Дениса Комара, 2, м. Кривий Ріг, в період часу з 18:15год. по 18:40год., виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «VIVO Y15S», s/n: НОМЕР_3 , imei1: НОМЕР_4 , imei2: НОМЕР_5 , у корпусі синього кольору, із сім-карткою оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_6 , із напівпрозорим чохлом бампером, що упаковано до спец пакету НПУ №RIC 2211422.

19.10.2024 року старшим слідчим слідчого відділення відділенні поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 , за добровільної згоди матері ОСОБА_7 - ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на огляд мобільного телефону належного її донці ОСОБА_7 та сірників, в ході огляду в приміщенні службового кабінету №316 ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області по вул. Дениса Комара, 2, м. Кривий Ріг, в період часу з 16:50год. по 17:10год., виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 10c», imei1: НОМЕР_7 , imei2: НОМЕР_7 , у корпусі чорного кольору, із сім-карткою оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_8 , із чохлом бампером із малюнками, що упаковано до спец пакету НПУ № PSP 1374417; сірники із написом «Сірники - це підпал», що упаковано до спец пакету НПУ №PSP 1374418.

Відповідно до ч.1 ст.168 КПК України, слідство вважає, що вилучені відповідно до протоколу огляду речі є тимчасово вилученим майном.

Крім того, слідство вважає, що відмова у накладенні арешту на перераховані речі може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування слідів кримінального правопорушення, які необхідно дослідити у ході проведення необхідних слідчих дій для встановлення істини у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, слідчий просить клопотання задовольнити.

Слідчий та прокурор, кожен окремо надали до суду заяви про розгляд клопотання у їх відсутність, просять задовольнити клопотання та накласти арешт на тимчасово вилучене майно.

Особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, її законний представник, у судове засідання не прибули, причини своєї неявки не повідомили, враховуючи встановленні строки розгляду такого клопотання та керуючись положеннями ст.172 КПК України, розгляд клопотання здійснювався за їх відсутності.

Частиною 5 статті 171 КПК визначено, що у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт тимчасово вилученого майна слідчим подано з дотриманням строків, визначених у частині 5 статті 171 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Згідно вимог ч.7 ст.236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Загальні вимоги щодо порядку застосування будь-яких заходів забезпечення визначені статтями 131 та 132 КПК України.

Стаття 170 КПК встановлює, що арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом кримінального правопорушення.

При цьому, згідно з абз.1 ч.3 ст.171 КПК України для збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно може бути речовим доказом.

Водночас, відповідно до абз.1 ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз.2 ч.1 ст.170 КПК України. До таких ризиків відноситься можливість приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна.

Також положеннями ч.10 ст.170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений на рухоме чи нерухоме майно, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.

До того ж, за змістом ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірністьобмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для третіх осіб.

Отже, з аналізу зазначених норм КПК України, при вирішення питання про арешт майна слідчий суддя має встановити:

1) існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину такої тяжкості, що дозволяє застосування арешту майна;

2) таке майно, відноситься до виду майна, на яке можна накладати арешт та перебуває у власності осіб, щодо майна яких його дозволено накладати арешт;

3) таке майно відповідає ознакам речовим доказом;

4) за допомогою арешту можливо досягнути завдань, для виконання яких прокурор звертається із клопотанням;

5) наслідки арешту майна для осіб, чиї права обмежуються, будуть розумними та співрозмірними із завданнями цього кримінального провадження.

З урахуванням вказаного, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя, встановлюючи наявність зазначених вище обставин, приходить до таких висновків.

Як зазначалося вище, арешт з метою збереження речового доказу може накладатися на майно будь-якої фізичної чи юридичної особи.

Слідчим суддею встановлено, що майно, відносно якого вирішується питання про його арешт, вилучене за наступних обставин.

18.10.2024 року до ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення на лінію «102», про те, що у дворах по вулиці Віталія Матусевича у м. Кривий Ріг горить автомобіль. Виїздом на місце події виявлено пошкоджений дією вогню автомобіль марки Mercedes-Benz, 1992 року випуску, синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить Гараєву ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( НОМЕР_2 від 18.10.2024 року).

В ході проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено, що до вчинення злочину можуть бути причетні малолітні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які при цьому фіксували події на мобільний телефон ОСОБА_7 для подальшого розміщення у телеграм каналі.

19.10.2024 року слідчим слідчого відділення відділенні поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , за добровільної згоди матері ОСОБА_6 - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на огляд їй належного мобільного телефону, яким також користувалась її дочка ОСОБА_6 , в ході огляду якого в приміщенні службового кабінету №302 ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області по вул. Дениса Комара, 2, м. Кривий Ріг, в період часу з 18:15год. по 18:40год., виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «VIVO Y15S», s/n: НОМЕР_3 , imei1: НОМЕР_4 , imei2: НОМЕР_5 , у корпусі синього кольору, із сім-карткою оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_6 , із напівпрозорим чохлом бампером, що упаковано до спец пакету НПУ №RIC 2211422.

19.10.2024 року старшим слідчим слідчого відділення відділенні поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 , за добровільної згоди матері ОСОБА_7 - ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на огляд мобільного телефону належного її донці ОСОБА_7 та сірників, в ході огляду в приміщенні службового кабінету №316 ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області по вул. Дениса Комара, 2, м. Кривий Ріг, в період часу з 16:50год. по 17:10год., виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 10c», imei1: НОМЕР_7 , imei2: НОМЕР_7 , у корпусі чорного кольору, із сім-карткою оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_8 , із чохлом бампером із малюнками, що упаковано до спец пакету НПУ № PSP 1374417; сірники із написом «Сірники - це підпал», що упаковано до спец пакету НПУ №PSP 1374418.

Відповідно до ч.1 ст.168 КПК України, слідство вважає, що вилучені відповідно до протоколу огляду речі є тимчасово вилученим майном.

Крім того, слідство вважає, що відмова у накладенні арешту на перераховані речі може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування слідів кримінального правопорушення, які необхідно дослідити у ході проведення необхідних слідчих дій для встановлення істини у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя враховує, що згідно з частиною 2 статті 91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Зі змісту поданого клопотання, доданих до нього матеріалів, встановлено, що слідчий просить про накладення арешту на вищевказане майно з метою збереження його як речового доказу. В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що вилучене майно визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні, та відповідає критеріям, визначених у статті 98 КПК України. Крім того, орган досудового розслідування має провести ряд слідчих дій щодо вилученого майна, з метою фіксації обставин кримінального правопорушення за ч.1 ст.270 КК України, або можливої перекваліфікації дій.

Як зазначалося вище, арешт на майно може бути накладено з метою збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до частини першої зазначеної статті речовими доказами, зокрема, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя дійшов висновку, що вилучене майно може бути арештоване з метою, вказаною у клопотанні, - пункт 1 частини 2 статті 171 КПК України, - збереження речових доказів.

Вилучене майно відповідає критеріям речових доказів, та на теперішній час не виникає сумнівів, що вони могли зберегти на собі сліди злочину, можуть містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, могли бути об`єктом кримінально протиправних дій, або набуті протиправним шляхом.

Згідно з ч.1 ст.91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, серед іншого, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення тощо.

Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до вимог пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно з частиною 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки потреби досудового розслідування потребують з`ясування обставин його використання, та відповідають меті забезпечення збереження доказової інформації, і яка може бути використана для доведення відомостей про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим статті 98 КПК України.

Оцінюючи правомірність вилучення майна, а так само й необхідності накладання арешту, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Вказане майно з огляду на встановлені під час досудового розслідування обставини щодо події кримінального правопорушення, можуть містити відомості, які в майбутньому можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються у цьому кримінальному провадженні.

Тож виникають обґрунтовані припущення, що за допомогою вилученого майна могли вчинятися протиправні дії.

Слідчий суддя відзначає, що накладення арешту на відповідне майно не є припиненням права власності на нього або невідворотнім позбавленням такого права. Хоча власник і обмежується у реалізації всіх правомочностей щодо відповідного майна, однак такий захід є тимчасовим.

У цьому контексті слідчий суддя відзначає, що доказове значення у цьому кримінальному провадженні мають не самі по собі майно, а наявні на ньому сліди вчинення злочину.

Відповідно до статті 174 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.98, 131, 132, 167-168, 170-174, 372 КПК України, слідчий суддя, -,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 , винесене в рамках кримінального провадження №0001293 від 19.10.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.270 КК України, про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт на вилучене майно в ході оглядів від 19.10.2024 року за адресою: вул. Дениса Комара, 2, м. Кривий Ріг, а саме: мобільний телефон марки «VIVO Y15S», s/n: НОМЕР_3 , imei1: НОМЕР_4 , imei2: НОМЕР_9 , у корпусі синього кольору, із сім-карткою оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_6 , із напівпрозорим чохлом бампером, що упаковано до спец пакету НПУ № RIC 2211422; мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 10c», imei1: НОМЕР_7 , imei2: НОМЕР_7 , у корпусі чорного кольору, із сім-карткою оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_8 , із чохлом бампером із малюнками, що упаковано до спец пакету НПУ № PSP 1374417; сірники із написом «Сірники - це підпал», що упаковано до спец пакету НПУ №PSP 1374418.

Заборонити будь-кому будь-яким чином відчужувати, розпоряджатись, використовувати вилучене майно до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту, окрім слідчого, прокурора для забезпечення збереження речових доказів, та/або подальшого звернення в дохід держави та виконання завдань кримінального провадження.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 05 (п`яти) днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали - в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1