Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8344/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001184, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.09.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ічня Чернігівської області, громадянина України, із базовою вищою освітою, не працюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , на даний час фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001184 від 16.09.2023, процесуальне керівництво у якому здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений час та місці ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 створив у багатоплатформенному месенджері «Telegram» канал під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ( ІНФОРМАЦІЯ_3 який використовувався для виконання логічних задач, за допомогою якого здійснювався контакт з потерпілими, рекламування неіснуючих графіків торгів з криптовалютних фінансових бірж для залучення нових вкладень потерпілих, які виявляли бажання у інвестицій на криптовалютні фінансові ринки.

Використовуючи власний акаунт « ОСОБА_8 » в мережі «Instagram», ОСОБА_5 залучав та спонукав осіб долучитися до вищевказаного каналу в месенджері «Tеlegram» для подальшого внесення грошових коштів під приводом інвестицій на криптовалютні фінансові ринки, аргументуючи це подальшим заробітком та примноженням грошових коштів.

Контактування та консультування з особами, які інвестували або мали намір інвестувати грошові кошти, здійснювалося через акаунт в месенджері «Tеlegram» з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), яким користується ОСОБА_7 . За допомогою вказаного акаунту надавалися платіжні реквізити для переведення грошових коштів, консультації з приводу інвестицій.

Зокрема, встановлено, що 30.06.2023 ОСОБА_9 у соціальній мережі «Instagram» знайшла акаунт « ОСОБА_10 », де було зазначено інформацію про можливий заробіток через біржу «Binance» та контакт для зв`язку. Для отримання заробітку ОСОБА_9 зв`язалась з невстановленою особою у месенджері «Телеграм» з нікнеймом « ОСОБА_11 ».

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння чужим майном, шляхом обману, із використанням електронно-обчислювальної техніки, переслідуючи мету наживи та особистого матеріального збагачення, у невстановлений досудовим розслідуванням час, перебуваючи у невстановленому місці, але не пізніше 30.06.2023, ОСОБА_7 , будучи особою, яка користується аккаунтом в месенджері «Tеlegram» з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), повідомив ОСОБА_9 номер банківської картки для переказу грошових коштів № НОМЕР_1 для подальшого зарахування їх на криптовалютну біржу «Binance». У подальшому ОСОБА_9 , довіряючи умовам договору, добровільно перерахувала на банківську картку № НОМЕР_1 грошові кошти у сумі 8200 грн. Наступного дня ОСОБА_7 повідомив, що вже можна отримати зароблені кошти, але для виводу потрібно сплатити комісію в сумі 8539 грн. на ту ж саму банківську картку. ОСОБА_9 погодилась та здійснила переказ вказаної суми. У подальшому 05.07.2023 ОСОБА_7 повідомив, що відбулися проблеми з виводом, тому потрібно зробити ще одну спробу виводу, але на цей раз потрібно перерахувати грошові кошти на суму 9980 грн. 00 коп. для сплати комісії, тому що попередня сума додалася до суми виводу. Потерпіла перерахувала нову суму, яку вказав ОСОБА_7 . Наступного дня ОСОБА_7 знову повідомив про проблеми з виводом. Після цього потерпіла зрозуміла, що відносно неї вчиняються шахрайські дії та відмовила в новому переказі грошових коштів. Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , отримавши грошові кошти в сумі 26 719 грн., на неодноразові повідомлення ОСОБА_9 не відповідали, вказаними грошовими коштами розпорядились на власний розсуд, чим спричинили потерпілій ОСОБА_9 матеріальної шкоди на загальну суму 26 719 гривень. Одразу після зарахування на карту № НОМЕР_1 грошові кошти перераховувались на карту № НОМЕР_2 (АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК»), яка належить ОСОБА_5 , який в подальшому витрачав їх на власні потреби.

Крім того, встановлено, що 28.12.2023 ОСОБА_12 у соціальній мережі «Instagram» виявив на сторінці у користувача « ОСОБА_8 » інформацію про можливий заробіток. У подальшому, з метою заробітку, ОСОБА_12 зв`язався з особою у месенджері «Телеграм» з нікнеймом « ОСОБА_11 », яка повідомила про необхідність сплати внеску на банківську карту та сплатити комісії для початку заробітку.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння чужим майном, шляхом обману, переслідуючи мету наживи та особистого матеріального збагачення, із використанням електронно-обчислювальної техніки, у невстановлений досудовим розслідуванням час, перебуваючи у невстановленому місці, але не пізніше 28.12.2023, ОСОБА_7 , будучи особою, яка користується аккаунтом в месенджері «Tеlegram» з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), повідомив ОСОБА_12 номер банківської картки для переказу грошових коштів № НОМЕР_1 для подальшого зарахування їх на криптовалютну біржу «Binance». У подальшому ОСОБА_12 , довіряючи умовам договору, добровільно 28.12.2023 перерахував на банківську картку № НОМЕР_1 грошові кошти у сумі 4050 грн. В подальшому 30.12.2023 ОСОБА_7 повідомив, що на вивід коштів існує окрема комісія в розмірі 17%, яка сплачується окремо, та після оплати даної комісії грошові кошти будуть виведені на протязі 30-60 хв, аргументуючи, що це правила біржі, на якій відкривалась торгова угода. Потерпілий сплатив вищевказану комісію, перерахувавши кошти на картковий рахунок № НОМЕР_3 у сумі 4635 грн. 07.01.2024 менеджер повідомив, що грошові кошти застрягли всередині біржі та для виводу зароблених грошових коштів необхідно знову сплатити 4635 грн. та після сплати цієї комісії потерпілий отримає зароблені грошові кошти, надавши інший рахунок для сплати № НОМЕР_4 , які переказав ОСОБА_12 . 01.02.2024 ОСОБА_7 повідомив, що для фінальної стадії виводу коштів необхідно знову сплатити певну суму, після чого потерпілий зрозумів, що його вводять в оману та більше грошових коштів не перераховував.

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , отримавши грошові кошти в сумі 13 320 грн., на неодноразові повідомлення ОСОБА_12 не відповідали, вказаними грошовими коштами розпорядились на власний розсуд, чим спричинили потерпілому ОСОБА_12 матеріальної шкоди на загальну суму 26 719 гривень.

Встановлено також, що одразу після зарахування на карту № НОМЕР_4 грошові кошти перераховувались на карту № НОМЕР_5 (АТ КБ «Приват Банк»), яка належить ОСОБА_7 , який в подальшому витрачав їх на власні потреби.

Крім того, встановлено, що 27.12.2023 ОСОБА_13 у соціальній мережі «Instagram» виявив на сторінці у користувача « ОСОБА_8 » інформацію про можливий заробіток. З метою заробітку ОСОБА_13 зв`язався з особою у месенджері «Телеграм» з нікнеймом « ОСОБА_11 », яка повідомила про необхідність сплати внеску на банківську карту та сплати комісії для початку заробітку.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння чужим майном, шляхом обману, переслідуючи мету наживи та особистого матеріального збагачення, із використанням електронно-обчислювальної техніки, у невстановлений досудовим розслідуванням час, перебуваючи у невстановленому місці, але не пізніше 27.12.2023, ОСОБА_7 , будучи особою, яка користується аккаунтом в месенджері «Tеlegram» з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), повідомив ОСОБА_13 номер банківської картки для переказу грошових коштів № НОМЕР_3 для подальшого зарахування їх на криптовалютну біржу «Binance». У подальшому ОСОБА_13 , довіряючи умовам договору, добровільно 27.12.2023 перерахував на банківську картку № НОМЕР_3 грошові кошти у сумі 4100 грн. 29.12.2023 ОСОБА_13 написав ОСОБА_7 , повідомивши, що потерпілому необхідно сплатити комісію за заробіток в сумі 4658 грн. на банківську картку № НОМЕР_3 , які ОСОБА_13 відправив того ж дня. 30.12.2023 потерпілому надійшло повідомлення від ОСОБА_7 , який повідомив, що йому знову необхідно перевести на банківську картку № НОМЕР_3 грошові кошти в сумі 5449 грн., які ОСОБА_13 відправив того ж дня. 02.01.2024 ОСОБА_7 повідомив, що знову необхідно надіслати грошові кошти в сумі 10 108 грн. на картковий рахунок № НОМЕР_3 , які ОСОБА_13 відправив того ж дня. 07.01.2024 менеджер повідомив, що знову необхідно сплатити комісію, але вже на інший картковий рахунок № НОМЕР_4 суму 5 449 грн., після чого ОСОБА_7 повідомив, що потрібно доплатити ще таку суму, і потерпілий переказав 5 449 грн. на картковий рахунок № НОМЕР_4 . В подальшому менеджер знову повідомив, що необхідно сплатити «дзеркальну транзакцію», тому що є можливість втратити грошові кошти, які зараз перебувають на виводі, але ОСОБА_13 відмовився переказувати кошти, оскільки зрозумів, що проти нього здійснюють шахрайські дії.

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , отримавши грошові кошти в сумі 35 213 грн., на неодноразові повідомлення ОСОБА_13 не відповідали, вказаними грошовими коштами розпорядились на власний розсуд, чим спричинили потерпілому ОСОБА_13 матеріальної шкоди на загальну суму 35 213 гривень.

В ході досудового розслідування встановлено, що одразу після зарахування на карту № НОМЕР_4 грошові кошти перераховувались на карту № НОМЕР_5 (АТ КБ «Приват Банк»), яка належить ОСОБА_7 та на картку № НОМЕР_2 , яка належить ОСОБА_5 .

Крім того, встановлено, що 12.12.2023 ОСОБА_14 у соціальній мережі «Instagram» виявив на сторінці у користувача « ОСОБА_8 » інформацію про можливий заробіток. У подальшому, з метою заробітку, ОСОБА_14 зв`язався з особою у месенджері «Телеграм» з нікнеймом « ОСОБА_11 », яка повідомила про необхідність сплати внеску на банківську карту та сплати комісії для початку заробітку.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння чужим майном, шляхом обману, переслідуючи мету наживи та особистого матеріального збагачення, із використанням електронно-обчислювальної техніки, у невстановлений досудовим розслідуванням час, перебуваючи у невстановленому місці, але не пізніше 12.12.2023, ОСОБА_7 , будучи особою, яка користується аккаунтом в месенджері «Tеlegram» з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), повідомив ОСОБА_14 номер банківської картки для переказу грошових коштів № НОМЕР_3 для подальшого зарахування їх на криптовалютну біржу «Binance». У подальшому ОСОБА_14 , довіряючи умовам договору, добровільно 12.12.2023 перерахував на банківську картку № НОМЕР_3 грошові кошти у сумі 4100 грн.14.12.2023 ОСОБА_7 повідомив, що для того, щоб вивести зароблені грошові кошти, необхідно сплатити комісію. 09.02.2024 ОСОБА_14 вирішив сплатити комісію для виведення інвестованих та зароблених коштів, написавши ОСОБА_7 . Останній в свою чергу надав реквізити банківської картки для сплати № НОМЕР_4 , на яку потерпілий переказав 4635 грн. 15.02.2024 ОСОБА_7 повідомив, що для виведення грошових коштів необхідно внести комісійну оплату повторно. 21.02.2024 потерпілий написав ОСОБА_7 повідомлення, що готовий внести повторну комісійну оплату, на що той надав картковий рахунок № НОМЕР_3 , на який ОСОБА_14 переказав 4635 грн. 07.03.2024 ОСОБА_7 знову повідомив про необхідність переведення грошових коштів на його рахунок, після чого потерпілий перерахував на вказану ОСОБА_7 карту № НОМЕР_3 грошові кошти в сумі 4635 грн.

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , отримавши грошові кошти в сумі 18 005 грн., на неодноразові повідомлення ОСОБА_14 не відповідали, вказаними грошовими коштами розпорядились на власний розсуд, чим спричинили потерпілому ОСОБА_14 матеріальної шкоди на загальну суму 18 005 гривень.

Одразу після зарахування на карту № НОМЕР_4 грошові кошти перераховувались на карту № НОМЕР_5 (АТ КБ «Приват Банк»), яка належить ОСОБА_7 .

29.06.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України.

Із урахуванням наведеного, в обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, на тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, а також на те, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме ризик переховування від органу досудового розслідування та суду, ризик того, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, ризик незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, а також на те, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

З огляду на наведене, слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 грн., із покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав із викладених у ньому підстав.

Захисник просив відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність доказів, які б вказували на наявність ризиків, про які зазначено у клопотанні, а також на відсутність у підозрюваного матеріальної можливості сплатити заставу у вказаному в клопотанні розмірі. Разом із цим, захисник просив розглянути можливість застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, вказуючи на те, що брат підозрюваного ОСОБА_5 готовий взяти останнього на поруку та забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши доводи та обґрунтування сторін обвинувачення та захисту, вивчивши матеріали клопотання та надані стороною захисту докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001184, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

29.06.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, та у заволодінні чужим майном шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, повторно, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 190 КК України, віднесено до категорії тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років.

Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 ст. 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Із даних, що містяться в долучених до клопотання письмових доказах, вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, а тому підозра є обґрунтованою.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У зв`язку з наведеним, з огляду на встановлені вище обставини, які знайшли своє підтвердження в ході розгляду даного клопотання, слідчий суддя вважає необґрунтованими наведені стороною захисту доводи щодо необґрунтованості підозри та недостатності доказів в її обґрунтування.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів враховує особу підозрюваного, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованих кримінальних правопорушень, наявність місця проживання та певних соціальних зв`язків.

Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_5 встановлено, що він народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Ічня Чернігівської області, офіційно не працює, неодружений, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , на даний час фактично проживає за адресою АДРЕСА_2 разом зі своїм рідним братом та його сім`єю, він є раніше не судимим.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи сторони захисту про фактичну наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків.

Крім того, слідчим суддею враховуються особистісні позитивні характеристики підозрюваного ОСОБА_5 , що були встановлені слідчим суддею із наданих стороною захисту письмових доказів та із пояснень у судовому засіданні рідного брата підозрюваного - ОСОБА_15 , який виявив бажання взяти підозрюваного на особисту поруку.

Вирішуючи таку заяву ОСОБА_15 , слідчий суддя враховує, що відповідно до положень п.2 ч.1 ст.176 КПК України особиста порука є одним із видів запобіжних заходів.

Порядок застосування особистої поруки регламентовано ст. 180 КПК України.

За змістом ст.180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків відповідно до ст. 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його в суд на першу про те вимогу.

Заслухавши ОСОБА_15 у судовому засіданні, слідчий суддя дійшов висновку, що подана ним заява про взяття підозрюваного ОСОБА_5 на особисту поруку не підлягає задоволенню, оскільки, на думку слідчого судді, запобіжний захід у вигляді особистої поруки в межах даного кримінального провадження не буде достатнім для запобігання ризикам, які були встановлені під час судового розгляду.

Так, зважаючи на встановлені слідчим суддею обставини, а також приймаючи до уваги тяжкість передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України кримінального правопорушення, який інкримінується підозрюваному ОСОБА_5 , спосіб та механізм вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують передбачені пунктами 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ризики, а саме: ризик переховування від органу досудового розслідування та суду; ризик того, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; ризик незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні.

Вирішуючи необхідність та можливість застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя враховує майновий та сімейний стан підозрюваного, вказані вище дані про особу підозрюваного, а також ризики, передбачені статтею 177 КПК України, та ступінь тяжкості інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення.

Межі, у яких визначається розмір застави, передбачені п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, відповідно до положень якого щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на встановлені обставини вчинення інкримінованого підозрюваному ОСОБА_5 кримінального правопорушення та його тяжкість, слідчий суддя вважає за можливе та необхідне застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень.

Виходячи з мети застави, слідчий суддя переконаний, що саме такий розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірним для нього.

При цьому слідчий суддя враховує позицію ЄСПЛ, наведену у рішенні у справі «Мангурас проти Іспанії», у якому суд зазначив, що суму застави необхідно оцінювати за ступенем впевненості, що можлива перспектива втрати застави буде діяти як достатній стримуючий фактор, щоб розвіяти будь-яке бажання втекти.

Водночас, слідчий суддя критично оцінює доводи сторони захисту щодо відсутності у підозрюваного матеріальної можливості сплатити заставу, оскільки жодних доказів на підтвердження таких доводів стороною захисту суду не надано.

У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Відповідно до положень вказаної статті КПК України слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176 - 178, 181, 193 - 194, 196 - 197, 309 - 310 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001184 від 16.09.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень 00 копійок.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-не відлучатися з міста Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою.

Термін дії обов`язків, покладених судом на підозрюваного, визначити строком до 29.08.2024, в межах строку досудового розслідування.

Роз`яснити підозрюваному, що він не пізніше п`яти днів з дня застосування запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня застосування запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту застосування запобіжного заходу у вигляді застави, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_16