Справа № 286/3653/24
У Х В А Л А

26 вересня 2024 року м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Овруцького відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Підруддя Овруцького району Житомирської області, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , громадянина України, не працюючого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України , -

ВСТАНОВИВ:

26 вересня 2024 року старша слідча слідчого відділення відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Овруцького відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, мотивуючи тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше неодноразово судимим та будучи притягнутим 16.08.2021 відділом поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області до кримінальної відповідальності за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст. 185 КК України, 17.07.2024 - за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України та будучи не засудженим за них, на шлях виправлення не став та вчинив повторне кримінальне правопорушення при наступних обставинах.

Так, 22.08.2024 о 6 год. 30 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи в м. Овруч по вулиці Тараса Шевченка, 41 біля приміщення «Центру первинної медико - санітарної допомоги сімейної медицини», на земному асфальтобетонному покритті тротуару біля кута будівлі, виявив велосипед марки «Crossride SkyLine 26», який вирішив викрасти.

В подальшому, ОСОБА_4 , під час дії по всій території України особливого правового режиму - воєнного стану, який запроваджений Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022 та затверджений Законом України № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин строком на 30 діб, востаннє Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 23.07.2024 № 469/2024, затвердженим Законом України від 07.08.2024 № 3891-IX, яким правовий режим воєнного стану продовжено з 05 години 30 хвилин 12.08.2024 строком на 90 діб, з метою таємного викрадення чужого майна (крадіжки), з корисливих спонукань, скориставшись тимчасовою відсутністю власника та сторонніх осіб, таємно викрав належний ОСОБА_6 велосипед марки «Crossride SkyLine 26» вартістю 4721 грн. 50 грн., якого, взявши в руки, повів в напрямку пров. Стадіонного м. Овруч та в подальшому розпорядився викраденим на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_4 таємно викрав чуже майно, чим заподіяв потерпілому ОСОБА_6 матеріальну шкоду суму 4721,50 грн.

Своїми умисними діями, вираженими в таємному викрадені чужого майна (крадіжці), вчиненими повторно та в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ст. 185 ч. 4 КК України.

Враховуючи вищевикладене, 30.08.2024 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно та в умовах воєнного стану, тобто в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Таким чином, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Під час допиту в якості підозрюваного підозрюваний ОСОБА_4 свою вину визнав повністю та дав покази, які в повній мірі викривають його вину в скоєному кримінальному правопорушенні.

Винуватість ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема, протоколами оглядів місця події, показами свідків, а також іншими матеріалами кримінального провадження.

Крім цього встановлено, що ОСОБА_4 неодружений, не має постійного джерела прибутку, будучи раніше неодноразово судимим та притягнутим 16.08.2021 відділом поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області до кримінальної відповідальності за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст. 185 КК України, 17.07.2024 - за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України та будучи не засудженим за них, на шлях виправлення не став та вчинив повторне кримінальне правопорушення; перебуваючи під домашнім арештом ОСОБА_4 здійснив нову крадіжку, тому до нього має бути застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування в діях підозрюваного ОСОБА_4 встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що підтверджується тим, що останній, зважаючи на те, що вчинив кримінальне правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також те, що тяжке кримінальне правопорушення було вчинено в умовах воєнного стану, свідчить про обгрунтованість вищезазначених аргументів.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просить його задовольнити, з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний свою вину в судовому засіданні визнав повністю. Щодо задоволення клопотання заперечує і просить обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши пояснення та думки учасників судового розгляду, дослідивши письмові докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК).

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.

30.08.2023 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчинених повторно та в умовах воєнного стану, тобто в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Слідчий суддя, при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України, враховує положення ст.ст. 368, 369, 371, 374 КПК України, змістом яких передбачено, що надання оцінки доказів у справі відбувається в нарадчій кімнаті на стадії постановлення вироку. Зазначене свідчить про те, що слідчий суддя на даній стадії не може робити висновок щодо «обґрунтованості підозри» шляхом надання оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення, що узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин"(рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, n. 34).

На думку слідчого судді, відомості, наведені в клопотанні, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим інкримінованого йому кримінального правопорушення. Вагомість таких доказів наразі не викликає сумнівів. Таким чином, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу з огляду потреб судового розслідування.

Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Крім того, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, а також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків та відмічає, що хоча він і має постійне місце проживання, однак не має постійного джерела прибутку, не має міцних соціальних зв`язків, схильний до суспільно-небезпечної поведінки, оскільки неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності. Так, притягнутий 16.08.2021 відділом поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області до кримінальної відповідальності за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст. 185 КК України, 17.07.2024 - за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, та є не засудженим за них.

Ухвалою слідчого судді Овруцького районного суду від 19.07.2024 щодо ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід - домашній арешт. Однак, ОСОБА_4 , перебуваючи під запобіжним заходом - домашнім арештом, порушив його та здійснив крадіжку майна, належного ОСОБА_6 , що фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого або прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу.

Таким чином, за встановлених обставин, враховуючи наявність обґрунтованої підозри, встановлених ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість клопотання слідчого та доведеність того, що до ОСОБА_4 на даному етапі досудового розслідування доцільно застосувати саме виключний запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Частиною 5 ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається у межах, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 3028 грн..

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує тяжкість злочину, у якому обвинувачується підозрювана особа, а також його майновий та сімейний стан, дані про його особу та ризики, передбачені ст. 177 КПК України, і визначає заставу в розмірі 20-ти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 грн..

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 181,183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується 24 листопада 2024 року.

Визначити заставу у розмірі 20-ти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яка може бути внесена у національній грошовій одиниці на депозитний рахунок суду у будь-який момент строку тримання під вартою.

У разі внесення застави підозрювана особа звільняється з-під варти і на неї покладаються наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за їх вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Вказані обов`язки покладаються на підозрюваного строком на два місяці з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави.

У разі невиконання підозрюваним зазначених обов`язків, застава звертається в дохід держави.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1