Справа № 761/6534/24
Провадження № 1-кс/761/4750/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання ОСОБА_3 та його представників на підставі довіреності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.08.2023 у справі №761/26529/23, в межах кримінального провадження №0000004 від 04.01.2024,

В С Т А Н О В И В :

в провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання клопотання ОСОБА_3 та його представників на підставі довіреності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.08.2023 у справі №761/26529/23, в межах кримінального провадження №0000004 від 04.01.2024.

У клопотанні порушується питання про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.08.2023 у справі №761/26529/23, на нерухоме майно, а саме на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 частки, якої зареєстровано за ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , 1/6 частка зареєстрована за ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00), у зв`язку із тим, що ОСОБА_3 є добросовісним набувачем вказаної квартири.

ОСОБА_3 та прокурор у судове засідання не з`явились, будучи повідомленими про час та місце розгляду належним чином, клопотань про відкладення не напрвляли.

Від представника ОСОБА_3 на підставі довіреності ОСОБА_7 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, разом із тим, вказане клопотання не підлягає врахуванню в межах розгляду клопотання про скасування, оскільки з огляду на приписи КПК України, відповідно до яких представництво в суді фізичних осіб може здійснюватись лише особою, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні (крім випадків залучення законного представника, якщо потерпілим є неповнолітня особа або особа, визнана в установленому законом порядку недієздатною чи обмежено дієздатною), а тому ОСОБА_7 не є особою яка має право звертатись з клопотаннями в межах даного судового провадження.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вважає, що клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

У судовому засіданні встановлено, СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000004 від 04.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.08.2023 (справа №761/26529/23) накладено арешт на нерухоме майно, зокрема на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 частки, якої зареєстровано за ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , 1/6 частка зареєстрована за ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, з огляду на те, що вказане майно відповідає критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, зокрема, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З мотивувальної частини ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.08.2023 вбачається, що при арешті майна слідчий суддя виходив з того, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, та є речовим доказом у кримінальному провадженні №0000004, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.01.2024.

При цьому слідчим суддею було встановлено, що клопотання не суперечить вимогам КПК України, містить правові підстави для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, арешт майна відповідає принципу розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, є пропорційним тяжкості правопорушення та не становитиме надмірного тягаря для володільця майна.

На час розгляду слідчим суддею клопотання про скасування арешту майна, обставини, якими обґрунтовувався арешт не перестали існувати, а необхідність в подальшому продовженні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна не відпала.

При цьому доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність.

Проаналізувавши наведені аргументи, слідчий суддя не знаходить підстав для висновку, що арешт на вказане майно накладено необґрунтовано або на даний час відпала необхідність у накладенні арешту на зазначене майно.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_3 та його представників на підставі довіреності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.08.2023 у справі №761/26529/23, в межах кримінального провадження №0000004 від 04.01.2024 - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя