ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/791/24 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 953/1255/24 Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2024 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 24 червня 2024 року про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0000192 від 30.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 190 КК України, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 24 червня 2024 року клопотання слідчого задоволено, застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у межах строку досудового розслідування по 21.08.2024 (включно),який полягає у забороні підозрюваному залишати житло цілодобово за адресою: АДРЕСА_1 (з можливістю відвідування найближчого укриття у разі оголошення повітряної загрози); покладено на підозрюваного ОСОБА_7 відповідно до вимог частини 5 статті 194 КПК України, наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора за першою вимогою; 2) не залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора; 3) повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання; 4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну. Захисник, не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, подала апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, мотивуючи це тим, що повний текст ухвали ані захисник, ані підозрюваний не отримували та ознайомилися з ним 28.06.2024 в Єдиному державному реєстрі судових рішень; ухвалу слідчого судді скасувати, змінити запобіжний захід з цілодобового домашнього арешту на домашній арешт в нічний час доби з покладення додаткових обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України. Апеляційні вимоги мотивує тим, що підозрюваний раніше не був судимий, має двох малолітніх дітей, яких самостійно виховує. Спільно з дітьми проживає в орендованому житлі. Слідчий суддя не звернув увагу та не дослідив зміст заочного судового рішення. Слідчим та прокурором не доведено, що ОСОБА_7 має намір переховуватися. Ризику переховування можливо запобігти шляхом покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України. ОСОБА_7 є особою призивного віку, а тому виїзд за кордон для нього неможливий. Зібрані під час досудового розслідування докази перебувають у слідчого та прокурора, потерпілі вже допитані. Підозрюваний жодним чином не перешкоджав слідству. Захисник зазначає, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту шкодить інтересам його малолітніх дітей. У зв`язку із воєнним станом, підозрюваний підробляє фізичною працею з метою забезпечення малолітніх дітей. Захисником долучено акт, підписаний ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , про фактичне проживання ОСОБА_7 за відповідною адресою з двома дітьми. Заслухавши суддю-доповідача, пояснення захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 , яка підтримала клопотання про поновлення процесуального строку та вимоги апеляційної скарги, перевіривши матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку. Відповідно до частини 1 статті 117 КПК України пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. З матеріалів судового провадження встановлено, що підозрюваний та його захисник були присутніми під час розгляду клопотання слідчого, 24.06.2024 отримали копію резолютивної частини. Як вбачається з роздруківки інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень, долученої захисником до апеляційної скарги, повний текст ухвали слідчого судді був наданий для загального доступу 28.06.2024, з апеляційною скаргою захисник звернулася 02.07.2024. З огляду на наведені обставини, а також те, що пропущений процесуальний строк в даному випадку є незначним, суд апеляційної інстанції вважає можливим задовольнити клопотання захисника про поновлення процесуального строку на подачу апеляційної скарги. Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. Згідно частини 2 статті 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Частиною 6 статті 181 КПК України, передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Як вбачається із матеріалів судового провадження, слідчим управлінням ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000192 від 30.06.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 190, частиною 1 статті 14, частиною 4 статті 190 КК України, за фактом вчинення за попередньою змовою групою осіб шахрайських дій відносно потерпілих ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , а також готування групи осіб до вчинення шахрайських дій, а саме заволодіння грошовими коштами громадян шляхом обману та шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки. 21.06.2024 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 190 КК України.

Слідчий суддя, задовольняючи клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, встановив наявність обґрунтованої підозри, ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4 частини 1 статті 177 КПК України, та не вбачав доведеним ризик, передбачений пунктом 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Висновки слідчого судді щодо обгрунтованості повідомленої ОСОБА_7 підозри, стороною захисту не спростовуються.

Відповідно до частини 1 статті 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги. Щодо доводів захисника про відсутність ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, суд апеляційної інстанції зазначає наступне. Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Надаючи оцінку можливості переховуватися підозрюваним від суду, або впливати на потерпілих, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вдатися до відповідних дій. Слідчим суддею небезпідставно зазначено, що є об`єктивні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спробу впливу на свідків чи потерпілих, враховуючи встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні.

Крім того, суд апеляційної інстанції приймає до уваги специфіку вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , кількість причетних до його вчинення осіб, що об`єктивно свідчить про наявність ризиків, встановлених слідчим суддею.

На переконання апеляційного суду, на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваного, з метою забезпечення кримінального провадження.

Доводи апеляційної скарги захисника про те, що ризики, передбачені статтею 177 КПК України органом досудового розслідування не доведені, не знайшли свого обґрунтованого підтвердження та спростовуються матеріалами провадження. Суд апеляційної інстанції приймає до уваги посилання захисника підозрюваного на заочне рішення Селидівського міського суду Донецької області від 22.02.2024, яким визнано батьківство ОСОБА_7 відносно двох малолітніх дітей. Разом з тим, вказана обставина не спростовує обгрунтованості висновків слідчого судді та наявності правових підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, виходячи з наступного. Як вбачається зі змісту наведеного заочного рішення, судом визнано батьківство ОСОБА_7 відносно двох малолітніх дітей та прийнято рішення про внесення змін до актових записів про народження дітей. В мотивувальній частині рішення зазначено, що матір дітей залишила місце проживання, покинула дітей з позивачем, місце її перебування наразі невідомо. Суд апеляційної інстанції зауважує, що заочне рішення датоване 22.02.2024, тобто на час перегляду апеляційним судом ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 24 червня 2024 року щодо ОСОБА_7 , колегії суддів не надано актуальних та об`єктивних відомостей, підтверджених належними доказами, зокрема висновків чи актів служби у справах дітей, щодо перебування малолітніх дітей виключно на утриманні підозрюваного ОСОБА_7 , відсутності на цей час їх матері та інших близьких родичів, реєстрації місця проживання дітей саме за адресою проживання підозрюваного. Копія акту від 24.06.2024 про фактичне проживання ОСОБА_7 з малолітніми дітьми, який підписаний ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , не є належним та достатнім доказом тих обставин, на які посилається захисник, оскільки з вказаного акту неможливо встановити ким є зазначені особи, їх повноваження на складення такого акту та яке відношення вони мають до підозрюваного, яким чином вони можуть засвідчити факт перебування дітей лише на утриманні підозрюваного. Так само і фотознімки, які долучені захисником до копії акту, не підтверджують зазначених обставин.

У зв`язку із наведеним, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді, оскільки порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи не є достатніми для її скасування та застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 24 червня 2024 року задовольнити. Поновити захиснику підозрюваного ОСОБА_7 адвокату ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 24 червня 2024 року.

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 24 червня 2024 року залишити без змін. Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: