Єдиний унікальний номер 448/1329/24
Провадження № 1-кс/448/221/24
У Х В А Л А

22.07.2024 м.Мостиська

Слідча суддя Мостиського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Яворівського РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 19.07.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000202, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286-1 КК України, погоджене начальником Мостиського відділу Яворівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

учасники справи:

прокурор ОСОБА_4 ,

підозрюваний ОСОБА_5 ,

слідчий ОСОБА_3 ,

захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6

встановила:

І. Суть клопотання, що вирішується

1. Ст. слідчий СВ Відділення поліції №1 Яворівського РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Яворівської окружної прокуратури, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обгрунтування посилається на те, що ОСОБА_5 19 липня 2024, близько 19 год. 30 хв., керуючи автомобілем марки «Ford Mondeo» реєстраційний номер НОМЕР_1 у стані алкогольного сп?яніння та рухаючись ним у межах населеного пункту с. Крисовичі Яворівського району Львівської області, в напрямку до с. Нагірне, поблизу адміністративної будівлі Крисовицької сільської ради, порушив чинні вимоги ПДР, затверджені постановою Кабінету Міністрів України №1306 від 10.10.2001 з подальшими змінами та доповненнями, а саме: р.1 п. 1.5, р.2 п.2.3, р.10 п.10.1, р.12 п.12.1, які виразилися в тому, що водій, був не уважним, не стежив за дорожньою обстановкою, відповідно не реагував на її зміну, перед початком зміни напрямку руху не переконався, що це буде безпечним і не створить небезпеки іншим учасникам руху, проїжджаючи заокруглення автодороги праворуч відносно напрямку його руху, не ураховував дорожню обстановку, не обрав безпечної швидкості руху, щоб мати змогу постійно контролювати рух транспортного засобу та безпечно керувати ним, перетнув вузьку суцільну лінію дорожньої розмітки 1.1 (п.1.1 р. 34), здійснив виїзд на смугу зустрічного руху, в межах якої перебував автомобіль марки «ВАЗ» модель «21063» номерний знак НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_7 , який розпочинав маневр повороту ліворуч з прилеглої другорядної дороги зліва по напрямку руху керованого ОСОБА_5 автомобіля здійснив зіткнення транспортних засобів, внаслідок чого, водій автомобіля марки «ВАЗ» ОСОБА_7 отримала тілесні ушкодження у вигляді політравми, множинних переломів ребер, розриву ахілового сухожилля справа, пасажир автомобіля марки «ВАЗ» малолітній ОСОБА_8 отримав тілесні ушкодження у вигляді політравми внаслідок ДТП, перелому основи черепа, перелому шийного відділу хребта, набряку мозку, на даний час перебуває в комі, які відносяться до тяжкого тілесного ушкодження, за ознакою небезпеки для життя в момент заподіяння, та пасажир автомобіля марки «ВАЗ» малолітній ОСОБА_9 отримав тілесні ушкодження у вигляді забою головного мозку важкого ступеня з гемарагічними вогнищами, перелому стегнової кістки.

ОСОБА_5 , підозрюється у порушенні правил безпеки дорожнього руху, будучи особою, яка керує транспортним засобом в стані алкогольного сп?яніння, що заподіяло потерпілим тяжкі тілесні ушкодження, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України.

Вказує, що 19.07.2024 о 23 год. 06 хв. старшим оперуповноваженим СКП ВнП N№1 Яворівського РВП ГУНП у Львівській області капітаном поліції ОСОБА_10 , у порядку, передбаченому ст. 208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

20.07.2024 о 17 год. 07 хв. слідчим СВ Яворівського районного відділу поліції ГУ Національної поліції у Львівській області лейтенантом поліції ОСОБА_11 за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

22.07.2024 старшим слідчим СВ Яворівського районного відділу поліції ГУ Національної поліції у Львівській області капітаном поліції ОСОБА_12 змінено кваліфікацію кримінального правопорушення з ч. 1 ст. 286-1 КК України на ч. 2 ст. 286-1 КК У країни.

22.07.2024 старшим слідчим СВ Яворівського районного відділу поліції ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України.

Наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_13 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України, повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця події дорожньо-транспортної пригоди від 19.07.2024 та додатками до нього, протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 20.07.2024, консультаційним висновком спеціаліста від 20.07.2024, тестуванням на ступінь алкогольного сп?яніння приладу Драгер, яким встановлено, що у ОСОБА_14 наявне алкогольне НОМЕР_3 ?яніння з показом приладу 2,35 проміле, вилученими речовими доказами, та іншими доказами, які містяться у матеріалах кримінального провадження в їх сукупності.

Вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст. 176 КПК України, не може запобігти зазначеним ризикам.

ІІ. Позиція осіб, які беруть участь у справі

2. В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав повністю, надав пояснення, аналогічні викладеним у письмовому клопотанні, просив задовольнити його.

3. Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала повністю просила задовольнити його.

4. Підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти застосування до нього запобіжного заходу виді тримання під вартою, вказав, що просить обрати інший більш м`який запобіжний захід, оскільки має намір допомагати дітям, які перебувають в медичному закладі після ДТП.

5. В судовому засіданні захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 вказав, що заперечує проти обрання запобіжного заходу підозрюваному у виді тримання під вартою, просив обрати інший більш м`який запобіжний захід, оскільки ОСОБА_5 не має наміру перешкоджати проведенню досудового розслідування в справі. Також зазначив, що в разі, якщо слідчий суддя прийде до переконання в доцільності застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просить надати ОСОБА_5 можливість внесення застави. Доповнив, що підозрюваний офіційно працевлаштований, має заощадження та джерело доходу та можливість внести заставу.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

ІІІ. Встановлені обставини, застосоване законодавство та висновок слідчого судді

6. Як вбачається із змісту клопотання та досліджених Судом доказів, 19.07.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000202 внесені відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України.

7. 20.07.2024 о 17 год. 07 хв. слідчим СВ Яворівського районного відділу поліції ГУ Національної поліції у Львівській області лейтенантом поліції ОСОБА_11 за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

8. 22.07.2024 старшим слідчим СВ Яворівського районного відділу поліції ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_12 змінено кваліфікацію кримінального правопорушення з ч. 1 ст. 286-1 КК України на ч. 2 ст. 286-1 КК У країни.

9. 22.07.2024 старшим слідчим СВ Яворівського районного відділу поліції ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК У країни.

10. Наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_13 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України, повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця події дорожньо-транспортної пригоди від 19.07.2024 та додатками до нього, протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 20.07.2024, консультаційним висновком спеціаліста від 20.07.2024, тестуванням на ступінь алкогольного сп?яніння приладу Драгер, яким встановлено, що у ОСОБА_14 наявне алкогольне НОМЕР_3 ?яніння з показом приладу 2,35 проміле, вилученими речовими доказами, та іншими доказами, які містяться у матеріалах кримінального провадження в їх сукупності.

11. Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

12. В силу вимог ст.ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

13. Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

14. Згідно положень ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, визначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язані оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини, утриманців, постійного місця роботи або навчання, репутацію підозрюваного, обвинуваченого, його майновий стан, наявність у нього судимостей.

15. Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним в клопотанні.

16. Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

17. Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України, стверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документах даними, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри.

18. Як передбачено ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

19. За усталеною практикою ЄСПЛ «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Щодо рівня імовірності, за якого підозра вважається обґрунтованою, то цей стандарт доказування не передбачає, що уповноважені особи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, які необхідні на наступних етапах кримінального провадження. Це пов`язано з тим, що на ранніх етапах кримінального провадження такі докази ще неможливо було здобути.

20. Так, Європейський Суд з прав людини у п. 48 рішення «Чеботар проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.2007 зазначив, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою.Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

А в рішенні по справі «W проти Швейцарії» Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

21. Матеріали кримінального провадження, на які посилається слідчий, прокурор, при розгляді клопотання дають підстави вважати підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

22. Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або створять загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Надаючи оцінку можливості підозрюваним переховуватися від суду або незаконно впливати на інших учасників провадження, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих злочинів, може вдатися до відповідних дій.

Разом з тим, як передбачено правовою позицією ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

23. Надаючи оцінку можливості підозрюваного ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування, суду або незаконно впливати на потерпілих та свідків, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину, може вдатися до відповідних дій.

При визначенні імовірності переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, санкцією якого передбачено позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, інкриміноване йому правопорушення виключає можливість застосування ст. 75 КК України, а саме звільнення від покарання з випробуванням, що може бути мотивом для підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування і суду.

Вказані обставини у сукупності між собою та з іншими обставинами цього кримінального провадження дають підстави обґрунтовано припускати можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

24. При встановленні наявності ризику незаконного впливу на потерпілого, свідків слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст.23,224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4ст. 95 КПК України).

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Отже існує ймовірність того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків, оскільки перебуваючи на свободі, не маючи запобіжного заходу, знаючи їх місце проживання, зможе впливати на них.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого у клопотанні щодо існування цього ризику.

25. Оцінюючи сукупність обставин, які визначені ст. 178 КПК України, слідчим суддею враховується: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному (позбавлення волі на строк до 8 років); дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , а саме відсутність відомостей про тяжкі захворювання чи інвалідність; одруженого, має на утриманні двох неповнолітніх дітей; офіційно працевлаштований, раніше не судимий.

26. Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченимст.177КПК України та, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

27. Матеріали провадження не містять даних про застереження, які б унеможливлювали перебування підозрюваного під вартою.

28. На підставі вищенаведеного, слідчий суддя, враховуючи викладені вище обставини, а також той факт, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється останній, має високий ступінь суспільної небезпеки, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, приходить до висновку про задоволення клопотання. Застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, в даному випадку, не зможе запобігти наявним ризикам.

29. Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

30. При визначенні розміру застави, слідчий суддя враховує положення ст. 182 КПК України, а саме обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, дані про його особу та наявність ризиків, передбачених ст.177КПК України та вважає за доцільне визначити заставу у межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки вважає, що саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, і є таким, що не суперечить положенням ч. 5 ст. 182 КПК України та вимогам ст.ст.178,182,183 КПК України.

31. Згідно з ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 369, 370, 372, 376 КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и л а:

1. Клопотання старшого слідчого СВ Яворівського РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою задовольнити.

2. Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державної установі «Львівська установа виконання покарань (№19)», строком на 60 діб, тобто до 17.09.2024 включно.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з моменту затримання з 20.07.2024.

3. Визначити суму застави у розмірі п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 151 400 (сто п`ятдесят одна тисячу чотириста) гривень 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) за визначеними законом реквізитами.

3.1. Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

3.2. У випадку внесення вказаного розміру застави на відповідний рахунок ОСОБА_5 звільняється з-під варти в порядку визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

З моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

3.3. У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання (перебування), роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

Роз`яснити, що з моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти внаслідок внесення застави, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, а у разі їх невиконання внесені у якості застави кошти, ким би їх не було внесено, буде звернуто у дохід держави та вирішено питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

4. Дана ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

5. Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

6. Копію ухвали вручити для відома слідчому, прокурору, підозрюваному, його захиснику, а начальнику Державної установи «Львівської установи виконання покарань (№ 19)» надіслати для виконання.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів до Львівського апеляційного суду.

Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання неї копії судового рішення.

Повний текст ухвали проголошений 26.07.2024 о 09.00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_15