Справа № 495/9183/24
№ провадження 1-кс/495/2111/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2024 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , перекладача Ша Бан Юсуф,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Єрусалим (Jerusalem), Ізраїль, єврея, громадянина Ізраїлю, який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 )

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.305 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

04.10.2024 слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001430 від 03.10.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 305 КК України.

1 - Виклад обставин, зазначених у клопотанні.

Слідчим відділом Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001430 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 305 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001430 від 03.10.2024 року.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_7 , у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у невстановлений час, придбав згорток з наркотичним засобом канабіс, який він 03 жовтня 2024 року, приблизно о 14 годині 00 хвилин, діючи умисно, маючи умисел на незаконне переміщення через митний кордон України наркотичного засобу канабісу, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання шкідливих наслідків у вигляді порушення встановленого порядку переміщення наркотичних засобів через митний кордон України, слідуючи з Молдови до України у якості пасажира рейсового автобусу «NEOPLAN» модель «N 116» з реєстраційним номером НОМЕР_1 , незаконно перемістив через митний кордон України з приховуванням від митного контролю у міжнародному пункті пропуску «Старокозаче-Тудора» наркотичний засіб канабіс у одному зіп-пакеті, помістивши його у своїй особистій рюкзак серед його особистих речей приховавши їх від митного контролю. Загальна вага переміщеного канабісу вагою нетто 0,97 грам. Вказаний наркотичний засіб OVED DOR, не задекларував у встановленому порядку при здійсненні митного контролю.

Того ж дня, о 14 годині 35 хвилин, в ході митного контролю громадянина Держави Ізраїль OVED DOR, під час проведення митного огляду його багажу, співробітниками Державної митної служби у особистому рюкзаку OVED DOR виявлено особливо наркотичний засіб канабіс, вагою нетто 0,97 г, захований у зазначений вище спосіб, який він незаконно перемістив через митний кордон України з приховуванням від митного контролю.

03.10.2024 громадянина Держави Ізраїль ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 305 КК України.

В подальшому в рамках вказаного кримінального провадження 04.10.2024 повідомлено про підозру ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Єрусалим (Jerusalem), Ізраїль, єврея, громадянина Ізраїлю, який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.305 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ), у скоєнні кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.

Громадянин Держави ОСОБА_8 ( ОСОБА_7 ) підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, що згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Стосовно громадянина Держави Ізраїль ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) встановлено ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

У клопотанні наголошено, що при обранні підозрюваному громадянину Держави Ізраїль ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити такий розмір застави, який гарантуватиме виконання ним процесуальних обов`язків. Так, протиправна діяльність громадянина Держави Ізраїль ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) пов`язана з незаконним обігом наркотичних засобів, в результаті такої діяльності він можливо суттєво збагатився, джерела фінансування його протиправної діяльності на даний час не встановлені, до його протиправної діяльності можуть бути причетні інші, на даний час не встановлені особи. Враховуючі вказані обставини, розмір застави, визначений ст. 182 КПК України, не здатний забезпечити виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків. За таких обставин, відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, застава має бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчим зазначено, що з урахуванням тяжкості вчиненого громадянином Держави ОСОБА_8 ( ОСОБА_7 ) кримінального правопорушення проти встановленого порядку обігу і переміщення наркотичних засобів через митний кордон України, застава як запобіжний захід, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, має бути визначена у розмірі 166 (сто шістдесят шість) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у сумі 502 648 (п`ятсот дві тисячі шістсот сорок вісім) грн., оскільки в менших розмірах вона не зможе забезпечити покладених на підозрюваного громадянина Держави Ізраїль ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) процесуальних обов`язків.

2 Позиції сторін.

Прокурор в судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав, просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання.

Так, зокрема адвокатом у судовому засіданні заявлено, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) є громадянином Держави Ізраїль, а перекладач ОСОБА_9 володіє лише знаннями з англійської мови, що суперечить положенням ч.3 ст. 29 КПК України.

Слідчий суддя, з урахуванням положень ст. 29 КПК України, які регламентують положення про мову, якою здійснюється кримінальне провадження зазначає, що, в тому числі, слідчий суддя забезпечує учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Таким чином, в ході судового засідання з метою забезпечення прав підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) було залучено перекладача ОСОБА_10 , котрий є носієм мови підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ).

Окрім того, адвокатом наголошено, що на його думку ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) не є підозрюваним, оскільки йому в розумінні ст. 278 КПК України не було вручено повідомлення про підозру. На підтвердження вказаного адвокат зазначив, що підпис ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) міститься лише на примірнику підозри, складеного українською мовою, якою, як встановлено, не володіє останній.

Слідчим суддею в судовому засіданні встановлено, що відповідно до матеріалів досудового розслідування кримінального провадження №0001430 від 03.10.2024 03.10.2024 о 20 годині 22 хвилини в приміщенні custody records було затримано ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ). Згідно доручення Південного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги для надання безоплатної вторинної правничої допомоги особі, яка відповідно до положень кримінально-процесуального законодавства вважається затриманою та/або стосовно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) призначено захисника ОСОБА_11 (доручення №002-150005458 від 03.10.2024).

За участі перекладача ОСОБА_9 та захисника ОСОБА_11 складено протокол про затримання в порядку ст. 208 КПК України, копію протоколу отримано ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) 04.10.2024 о 00 год. 10 хв.

04.10.2024 у зв`язку з перебуванням захисника адвоката ОСОБА_11 поза межами м. Білгород-Дністровський виникла необхідність у призначенні захисника на окрему слідчу дію у зв`язку з чим на підставі постанови про доручення призначити захисника для проведення окремої слідчої дії (вручення підозри та обрання запобіжного заходу) захисником ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) виступив адвокат ОСОБА_5 (ордер надання правничої (правової) допомоги серії ВН №1140658).

Спростовуючи доводи адвоката про невручення ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) підозри в порядку, передбаченому ст. 278 КПК України підозри, слідчий суддя зазначає, що 04.10.2024 згідно копій, наданих до матеріалів ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) 04.10.2024 о 15год. 18 хв. підписано примірник письмового повідомлення про підозру. Згідно досліджених в судовому засіданні матеріалів досудового розслідування кримінального провадження встановлено наявність підозри у перекладі англійською мовою, підписаної слідчим СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_12 та погодженої прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_13 . Переклад здійснено перекладачем ОСОБА_9 04.10.2024. У зв`язку з зазначеним, слідчий суддя не погоджується з доводами адвокати про невручення підозри та наголошує, що згідно з матеріалами клопотання підозра була вручена ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) в порядку, передбаченому ст. 278 КПК України.

3 - Мотивація суду.

Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.

Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно правової позиції викладеної в рішенні ЄСПЛ «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.

В рамках кримінального провадження №0001430 04.10.2024 складено повідомлення про підозру ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Єрусалим (Jerusalem), Ізраїль, єврея, громадянина Ізраїлю, який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.305 КК України, тобто контрабанда наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів чи прекурсорів або фальсифікованих лікарських засобів, тобто їх переміщення через митний кордон України поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю.

03.10.2024 ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі положень ст.ст. 40, 104, 132, 132, 208-211, 213 КК України безпосередньо після вчинення злочину було затримано (час фактичного затримання 20:22 03.10.2024).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними в рамках досудового розслідування доказами:

- Протоколом про порушення митних правил № 0985/50000/24 від 03.10.2024, згідно з яким задокументовано вчинення громадянином Держави Ізраїль ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ), за обставин кримінального провадження адміністративного правопорушення, передбаченого 483 Митного кодексу України (Переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю);

- Протоколом огляду місця події від 03.10.2023, в ході якого виявлено речовиною рослинного походження зеленого кольору у висушеному стані, до якої було застосовано експрес тест, реагент якого вступив у хімічну реакцію та змінив свій колір, що свідчить до дана рослинна речовина є наркотичною;

- Протоколами допиту свідка ОСОБА_14 , працівника Одеської митниці котрий виявив у речах заборонені речі;

- Протоколами допиту свідків, а саме понятих ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , які були присутні при вилученні забороненої речовини;

- іншими матеріалами досудового розслідування у сукупності.

Слідчий суддя наголошує, що на даному етапі досудового розслідування при вирішенні питання про застосування до підозрюваної особи запобіжного заходу, повноваження слідчого судді обмежуються оцінкою доказів на предмет їх переконливості щодо висновку про можливість вчинення кримінального правопорушення за конкретних обставин та конкретною особою, а отже мова йде виключно про обґрунтоване припущення.

Слідчий суддя зазначає, що в судовому засіданні адвокатом наголошено, що обіг речовини, яку було виявлено у ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) та яка є канабісом згідно постанови КМУ №3528-ІХ від 21.12.2023 не обмежено на території України.

На противагу зазначеному, прокурор наголосила, що хоча відповідно до вищезазначеної постанови канабіс, смола канабісу, екстракти й настойки канабісу виключені з переліку особливо небезпечних речовин, обіг яких заборонено, кримінальна відповідальність за контрабанду наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів чи прекурсорів або фальсифікованих лікарських засобів, тобто їх переміщення через митний кордон України поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю не декриміналізована.

Очевидних невідповідностей змісту повідомлення про підозру ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) вимогам ст. 277 КПК України у судовому засіданні не встановлено.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві немає чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 178 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Слідчий суддя зазначає, що виділяють кілька підходів до розуміння поняття «здійснення повідомлення про підозру». Перший підхід полягає у розумінні повідомлення про підозру як процесуального рішення, прийнятого уповноваженим на це органом/посадовою особою з підстав та в порядку, визначеному КПК України. Другий підхід передбачає сукупність ряду послідовних процесуальних дій, які охоплюють собою окремі етапи.

Як вбачається з позиції, висловленої Великою Палатою Верховного Суду в постанові по справі 536/2475/14-к від 11.12.2019 письмове повідомлення про підозру являє собою комплекс дій, що охоплюють процедуру здійснення повідомлення про підозру і включає в себе такі етапи як 1) складення письмового повідомлення про підозру; 2) підписання письмового повідомлення про підозру; 3) вручення письмового повідомлення про підозру; 4) роз`яснення змісту підозри та процесуальних прав підозрюваній особі. Весь комплекс процесуальних дій щодо повідомлення про підозру має бути здійснений уповноваженою особою.

Згідно положень ч.8 ст. 42 КПК України одночасно з повідомленням особі про підозру має вручатися пам`ятка про її процесуальні права та обов`язки особою, яка здійснює таке повідомлення. Зазначене свідчить про одномоментність вчинення таких дій особою, уповноваженою на вручення підозри.

Слідчий суддя зауважує, що КПК України не роз`яснюється значення терміну «вручення». У контексті ст. 278 КПК це поняття охоплює низку процесуальних дій, які мають бути виконані слідчим або прокурором, а саме: 1) виклик особи відповідно до вимог ст.ст. 133, 135143 КПК; 2) встановлення особи, якій повинно бути вручено повідомлення про підозру; 3) усне оголошення їй повідомлення про підозру у вчиненні конкретного кримінального правопорушення, роз`яснення суті підозри, відібрання в особи розписки про виконання зазначених дій слідчим або прокурором; 4) повідомлення особі про її процесуальні права, передбачені ст. 42 КПК, роз`яснення їх суті, відібрання в особи відповідної розписки; 5) фактична передача письмового повідомлення про підозру особі; 6) відібрання в особи розписки про те, що їй вручено письмове повідомлення про підозру, із зазначенням часу та дати виконання такої дії слідчим.

В судовому засіданні встановлено, що така послідовність була вчинена слідчим СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, а отже підозра є врученою в порядку та у спосіб, передбачений ст. 278 КПК України.

Дослідивши надані до клопотання матеріали, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину. Надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) протиправних дій, що кваліфікуються за ч.1 ст. 305 КК України.

3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України і на які вказує слідчий чи прокурор.

Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України).

Так слідчим у клопотанні було зазначено, що підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) може:

3.2.1. Переховуватись від органів досудового розслідування, суду, оскільки підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання від 5 до 8 років позбавлення волі, тому є підстави вважати, що підозрюваний, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Окрім того, як зазначено слідчим у клопотанні, вказаний ризик додатково обґрунтовується: відсутністю місця постійного або тимчасового проживання в Україні у ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ); відсутністю в нього постійних джерел існування в Україні; наявністю в нього іноземного громадянства і паспортного документа іноземної держави - Держави Ізраїль, який дозволяє перетин державного кордону України; наявністю в нього постійного місця проживання в Державі Ізраїль і пов`язаною з цим можливістю переховуватися на території іншої держави.

3.2.2. Знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, що підтверджується тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні перебуває на початковій стадії; всі обставини вчинення кримінального правопорушення на даний час не встановлені; особи, причетні до вчинення кримінального правопорушення та свідки не виявлені.

3.2.3. Незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, у тому числі на осіб, обізнаних про обставини вчинення кримінального правопорушення, але на даний час не встановлених.

Слідчий суддя не погоджуючись з вказаним ризиком зазначає, що підозрюваний не знайомий з допитаними в рамках кримінального провадження свідками, понятими українською мовою не володіє, а отже ризик впливу на свідків не є доведеним.

3.2.4. Вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Проте в судовому засіданні зазначений ризик спростовано через недоведеність.

Таким чином, серед наведених ризиків належно обґрунтованим вважається лише ймовірність переховування ОСОБА_4 (OVED DOR), та вірогідність знищення, спотворення речей і документів, що мають істотне значення в рамках досудового розслідування. Тяжкість покарання, що йому загрожує в сукупності з обґрунтованістю підозри дають підстави вважати, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) може переховуватися у разі, якщо подальші слідчі дії будуть вказувати на його причетність до зазначеного злочину, з урахуванням усіх обставин слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду.

Відповідно до абзацу 36 Рішення ЄСПЛ по Справі «Москаленко проти України» (Заява № 37466/04) від 20.05.2010 суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи можуть виправдано вважати, що такий ризик існує.

Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2 ст.177 КПК України, зважаючи на те, що особа підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, враховуючи наявність ризику переховування з метою уникнення кримінальної відповідальності слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_17 ( ОСОБА_7 ) необхідно застосувати запобіжний захід.

3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У клопотанні слідчим зазначено, а прокурором в судовому засіданні підтверджено, що при обранні запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) слід врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою не може запобігти зазначеним ризикам. Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає характеру вчиненого злочину, особі підозрюваного та встановленим під час досудового розслідування ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Особиста порука не може бути застосована, крім того, в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити її до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

На думку органу досудового розслідування обирати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застави недоцільно, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, так як підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування.

Прокурором зазначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

Під час обрання запобіжного заходу, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

За результатами досліджень Українського медичного та моніторингового центру з алкоголю та наркотиків Міністерства охорони здоров`я України (який є загально доступним документом) за останні десять років кількість смертей серед осіб, які перебували на наркологічному обліку, зросла більше ніж у 3 рази, у тому числі від передозування майже в 4 рази. Загрозливих масштабів набули поширеність розладів психіки та поведінки внаслідок вживання наркотичних речовин (174,7 на 100 тис. населення), а також психічні захворювання (11,5 на 100 тис. населення). Україна входить до переліку країн із загрозливим рівнем немедичного споживання наркотиків.

В країні спостерігається постійне зростання облікованих злочинів у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів з 25908 злочинів у 2015 році до 28774 у 2019 році, за чотири місяці 2020 року 10237. Злочини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів посідають третє за поширеністю місце (після злочинів проти життя та здоров`я та проти власності) серед усіх облікованих злочинів, а їх частка становить близько 10 %. (статистична інформація з Єдиного звіту про кримінальні правопорушення Офісу Генерального прокурора).

Вказане свідчить про наявність конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).

Приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, а також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором доведені ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а отже доведена необхідність застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ризики є достатніми та відповідними.

Вирішуючи питання про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч.2 ст.197 КПК України, зазначає, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту затримання.

3.4 - Застосування відносно підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно з п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 04 жовтня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 гривень.

Частиною четвертою ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При визначенні ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) розміру застави, слідчий суддя наряду з положеннями ст.ст. 182,183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, що узгоджується з рішеннями ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain).

Враховуючи доведені стороною обвинувачення обставини, у випадку внесення застави суд вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) не має місця тимчасового проживання на території України, підозрюваним не надано відомостей які б свідчили про його намір перебувати у конкретному житловому приміщенні в Україні певний час, що посилює ризик переховування особи та зважаючи на можливість вільного перетину Державного кордону України, у зв`язку з чим обрання застави у розмірі, передбаченому п.2 ч.5 ст. 182 КПК України не здатне забезпечити виконання особою покладених обов`язків

З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, зважаючи на ймовірну тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення та пов`язану з цим можливість переховуватися від суду, слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження клопотання задовольнити та визначити розмір застави понад встановлений п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 , подане в рамках кримінального провадження №0001430 від 03.10.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати стосовно ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 01.12.2024 року включно.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) вираховувати з моменту затримання, тобто з 03.10.2024 року.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 166 (сто шістдесят шість) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 04.10.2024 складає 502 648 (п`ятсот дві тисячі шістсот сорок вісім) гривень.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися за межі Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватись від спілкування із особами, допитаними як свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1