печерський районний суд міста києва
Справа № 757/7865/24-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої службової особи Офісу Генерального прокурора, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви № VYH--03-01 від 15.02.2024 р про вчинення кримінального правопорушення (злочину), -

В С Т А Н О В И В :

16.02.2024 до Печерського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_3 , яка передана слідчому судді ОСОБА_1 19.02.2024, на бездіяльність уповноваженої службової особи Офісу Генерального прокурора, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви № VYH--03-01 від 15.02.2024 р про вчинення кримінального правопорушення (злочину).

Оскільки заявник відомостей, що дані за заявою від 15.02.2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань не отримав, бездіяльність Офісу Генерального прокурора щодо цього факту оскаржено до Печерського районного суду м. Києва.

Особа, яка подала скаргу в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду скарги повідомлявся належним чином, просив провести розгляд скарги у його відсутність.

Представник Офісу Генерального прокурора в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду скарги повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів, з урахуванням визначених строків для розгляду вказаної категорії скарг, що у згоджується з приписами ст. 306 КПК України.

Вивчивши скаргу, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Так, при дослідженні матеріалів скарги слідчим суддею встановлено, що у своїй скарзі заявник оскаржує бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за заявою від 15.02.2024.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування регулюється § 1 Глави 26 КПК України.

Частиною 1 статті 306 КПК України регламентовано, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду за місцем розташування органу досудового розслідування.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Частиною 1 статті 306 КПК України регламентовано, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що узгоджується з нормами кримінального процесуального закону.

Так, у своїй заяві ОСОБА_4 просить внести відомості про вчинення кримінальних правопорушень, зокрема і за ст. 364 КК України.

Так, у відповідності до ч. 5 ст. 216 КПК України зазначено, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 206 - 2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366 - 2, 366 - 3, 368, 368 - 5, 369, 369 - 2, 410 Кримінального кодексу України.

Відповідно до частини 5 статті 8 Закону України «Про прокуратуру» в Офісі Генерального прокурора утворюється (на правах самостійного структурного підрозділу) Спеціалізована антикорупційна прокуратура, на яку покладаються такі функції: 1) здійснення нагляду за додержанням законів під час проведення оперативно-розшукової діяльності, досудового розслідування Національним антикорупційним бюро України; 2) підтримання державного обвинувачення у відповідних провадженнях; 3) представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, передбачених цим Законом і пов`язаних із корупційними або пов`язаними з корупцією правопорушеннями, а також представництво у межах своєї компетенції інтересів держави у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави. У межах реалізації своїх функцій Спеціалізована антикорупційна прокуратура здійснює міжнародне співробітництво.

У відповідності до ч. 1 ст. 33-1 зазначено, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206 - 2, 209, 211, 366 - 2, 366 - 3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.

Таким чином, можна прийти до висновку, що п.п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК передбачають умови, які слугують для визначення одночасно як підслідності детективів Національного антикорупційного бюро України, так і предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.

Відтак, на думку слідчого судді, заявник при оскаржені дій органу до якого звернувся з заявою, помилково обрав Печерський районний суд м. Києва для захисту своїх прав, оскільки вказана скарга підсудна Вищому антикорупційному суду.

Отже, враховуючи, зазначені обставини, слідчий суддя вважає, що скарга ОСОБА_4 не підлягає розгляду у Печерському районному суді м. Києва, а тому у відповідності до вимог ч. 2 ст. 304 КПК України, повертаються особі, що її подала.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 26, 32, 304, 306, 376 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої службової особи Офісу Генерального прокурора, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви № VYH--03-01 від 15.02.2024 р про вчинення кримінального правопорушення (злочину)- повернути особі, що її подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1