ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/1797/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" червня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Маріуполь Донецької області, громадянина України, із середньою освітою, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 (далі по тексту - ОСОБА_5 , підозрюваний).

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0002645 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

В клопотанні зазначено наступне.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_5 , 06.06.2024 в період часу приблизно з 11 год 45 хв по 12 год 20 хв, перебуваючи у приміщенні магазину « АВРОРА » за адресою: м. Київ, вул. Харківське Шосе, 144-А , керуючись раптово виниклим злочинним умислом, вирішив таємно викрасти чуже майно.

Реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , продовжуючи знаходитись у приміщенні вказаного магазину, почав проходитись поміж торгових полиць де побачив вхід до підсобного приміщення, після чого, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність своїх дій, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, розраховуючи на наявність там цінного майна, шляхом вільного доступу, проник до вказаного підсобного приміщення де побачив жіночу сумку чорного кольору сумку яку обшукав та таємно викрав з неї гаманець червоного кольору зі шкірозамінника вартістю 352 грн. 80 коп., в якому знаходились грошові кошти в сумі 1000 гривень та банківська картка АТ КБ «Приватбанк № НОМЕР_1 » яка матеріальної цінності для потерпілої не становить, які належать ОСОБА_8 .

Продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у інше приміщення, ОСОБА_5 , викравши вказане майно та заховавши його до карману шортів в які був одягнений, з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд, але невдовзі був виявлений та затриманий працівниками поліції разом з викраденим майном.

Своїми умисними злочинними діями, ОСОБА_5 , завдав матеріального збитку ОСОБА_8 , на загальну суму 1352 гривень 80 копійок.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у інше приміщення, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання обґрунтоване посиланням на існування ризиків переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний підтримав захисника.

Заслухавши прокурора, захисника, підозрюваного та дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, суд встановив такі обставини.

В провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002645 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

06.06.2024 р. о 14 год. 49 хв. ОСОБА_5 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

07.06.2024 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. (ч.2 ст. 194 КПК України)

Причетність підозрюваного до інкримінованого йому злочину підтверджуються достатніми на цьому етапі розслідування доказами, які містяться у матеріалах досудового розслідування, а саме:

- протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення чи іншу подію;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ;

- протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України;

- протоколом огляду відеозапису;

- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (Ilgar Mammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Оцінюючи докази, які обґрунтовують підозру ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що остання є обґрунтованою.

Враховуючи наведене, наявні підстави вважати, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення.

У разі визнання ОСОБА_5 винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Вивченням особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_5 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , офіційно не працює, неодружений.

Вищевказані дані про особу підозрюваного та суворість можливого покарання вказують на існування ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення, ступінь яких є досить високим.

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov проти Росії, § 183; Lelievre проти Бельгії, § 97; Shabani проти Швейцарії, § 62).

Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).

З урахуванням сукупності встановлених обставин, а саме: вагомості наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення; конкретних обставин, характеру і суспільної небезпечності інкримінованого йому злочину; суворості можливого покарання; враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, з метою запобігти вищенаведеним ризикам, для забезпечення виконання процесуальних рішень, суд дійшов до переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Згідно ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, та визначаючи розмір застави, суд у відповідності до вимог закону повинен навести аргумент на користь того, що застава саме у такому розмірі спроможна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Визначаючи відповідно до вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання сховатися, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 слід визначити заставу у співстановленні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На погляд слідчого судді, застава у вказаному розмірі буде визначатися саме тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, у випадку ухилення від слідства та суду та/або порушення встановлених обов`язків, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб присікти у підозрюваного бажання сховатися, чинити перешкоди слідству, знищити чи приховати речові докази, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи не виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись ст.ст. 110, 131, 132, 176-178, 182 - 184, 193, 372КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

У разі внесення застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 гривень, на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, ОСОБА_5 підлягає звільненню з-під варти.

З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави ОСОБА_5 зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокуратури та суду.

На строк до 04.08.2024 року покласти на ОСОБА_5 такі обов`язки:

не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дія ухвали про тримання під вартою закінчується 04.08.2024 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1