Справа №: 393/216/22
провадження №: 1-кп/398/105/24
УХВАЛА

Іменем України

(повний текст)

"02" квітня 2024 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Олександрії кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000104 від 02.02.2022, стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 263, ч.1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження стосовно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 263, ч.1 ст. 115 КК України, щодо якого обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 08.04.2024 включно.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому раніше застосований до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, посилаючись на те, що у кримінальному провадженні існують та не зникли ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

Обвинувачений ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання. Крім того, подав клопотання про зміну йому запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт у період часу з 22:00 год. по 06:00 год. Клопотання мотивує тим, що прокурором не наведено належного обґрунтування ризиків та неможливості їх уникнення без застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Він не визнає прямого обвинувачення, вважає усі зібрані докази сфальсифікованими.

Захисник ОСОБА_7 підтримав позицію свого підзахисного, подав заперечення на клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаючись на те, що прокурором належним чином не обґрунтовано наявність ризиків на які він посилається, як на підставу для продовження дії запобіжного заходу, а тому вважає його безпідставним. Зазначає, що обвинувачений не має наміру переховуватися від суду, в рамках даного кримінального провадження у розшуку не перебував, раніше не судимий, характеризується задовільно, є учасником бойових дій, а тому просить застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі; дані про особу обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, в тому числі наявність в нього родини й утриманців; розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа; ризики продовження чи повторення протиправної поведінки.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Щодо продовження запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 , суд враховує, що ризики, які були враховані судом при обранні йому такого запобіжного заходу не зменшилися, ОСОБА_6 у даному кримінальному провадженні обвинувачується у вчиненні злочинів, один з яких є особливо тяжким, пов`язаний з позбавленням життя іншої людини, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, що може викликати у обвинуваченого бажання переховуватись від суду з метою уникнення можливого покарання. Він офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходу, у зв`язку з чим може продовжити злочинну діяльність.

Отже, з огляду на обставини вчинення інкримінованих ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, їх характеру та тяжкості, враховуючи покарання, яке загрожує йому у разі визнання його винуватим, дані про особу обвинуваченого, відсутність даних про неможливість подальшого перебування обвинуваченого під вартою, суд вважає, що запобігти встановленим ризикам можливо лише шляхом продовження застосування щодо останнього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про доцільність продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, виконання ним процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, тому термін запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого підлягає продовженню на строк шістдесят днів.

Відсутність у обвинуваченого судимостей та сформованість його у соціумі, на які посилається обвинувачений та його захисник, не можуть бути беззаперечним стримуючим фактором його подальшої належної процесуальної поведінки та мінімізувати ймовірність вчинення ним дій, спрямованих на ухилення від можливого покарання, гарантувати запобігання встановленим ризикам без застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою. У зв`язку з чим у задоволенні клопотання обвинуваченого про заміну запобіжного заходу на домашній арешт необхідно відмовити. З цих же підстав не підлягає задоволенню клопотання захисника про обрання стосовно обвинуваченого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, який спричинив загибель людини, суд вважає за можливе не визначати обвинуваченому розмір застави.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 196, 197, 331, 372 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу задовольнити.

Продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, починаючи з 02 квітня 2024 року по 01 червня 2024 року.

У задоволені клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт відмовити.

У задоволені клопотання захисника ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на інший, більш м`який відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали проголошено 03.04.2024 о 12:10 год.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3