Справа № 740/6242/23
Провадження № 1-кс/740/623/24
УХВАЛА

28 червня 2024 року м.Ніжин

Слідчий суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням адвоката ОСОБА_2 поданим в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту накладеного на майно,

ВСТАНОВИВ:

27 червня 2024 року до Ніжинського міськрайонного суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 подане в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту накладеного ухвалою слідчого судді Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 26.09.2023 на автомобіль Шевроле Авео д.н.з. НОМЕР_1 ; зобов`язання слідчого передати автомобіль власнику Безпалій ОСОБА_4 в межах кримінального провадження зареєстрованого у Єдиному реєстрі досудових розслідувань 24.09.2023 за № 0001307 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що всі необхідні слідчі дії в кримінальному провадженні проведені, в тому числі судові експертизи з вказаним автомобілем, а отже будь-які слідчі дії з арештованим автомобілем проводитись не будуть, а тому необхідність в його подальшому утриманні відпала.

Слідчий суддя, перевіривши клопотання на відповідність вимогам КПК України, встановив що вона підлягає поверненню з наступних підстав.

У ч. 2 ст. 132 КПК, якою закріплено загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначено підсудність (розмежовано повноваження місцевих судів) щодо розгляду клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження: «Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду».

Проте нормами КПК, якими регламентовано питання про накладення арешту на майно та загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, прямо не закріплено алгоритму дій слідчого судді у випадку, якщо подане клопотання про арешт майна, скасування арешту майна не підлягає розгляду в цьому суді.

Оскільки законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування чи здійснюється досудове розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст.199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК тощо), про що вказано у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 5 квітня 2013 року № 223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження».

Отже, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ст. 215 КПК України досудове розслідування злочинів здійснюється у формі досудового слідства, а кримінальних проступків - у формі дізнання в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 38 КПК України органами досудового розслідування є органи, що здійснюють досудове слідство і дізнання.

Досудове слідство здійснюють слідчі підрозділи органів Національної поліції (підпункт "а" п. 1 ч. 2 ст. 38 КПК України).

Керівник органу досудового розслідування - начальник Головного слідчого управління, слідчого управління, відділу, відділення органу Національної поліції, органу безпеки та заступники зазначених посадових осіб, які діють у межах своїх повноважень, перший заступник або заступник Директора Державного бюро розслідувань, заступник директора територіального управління Державного бюро розслідувань, керівник Головного слідчого управління, слідчого управління, відділу органу Державного бюро розслідувань, керівник Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів органу Бюро економічної безпеки України, керівник Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, а також заступники зазначених посадових осіб, які діють у межах своїх повноважень п. 8 ч. 1 ст. 3 КПК).

Відповідно до наказу Національної поліції України від 10.11.2023 №1040 з 20.11.2023 Ніжинський районний відділ поліції ГУНП в Чернігівській області реорганізовано Ніжинське районне управління поліції в Чернігівській області, у зв"язку з чим поновлюється робота органів досудового розслідування, зокрема і в відділенні поліції №4 (м . Носівка) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області.

Як вбачається з витягу з ЄРДР, досудове розслідування в межах кримінального провадження зареєстрованого у Єдиному реєстрі досудових розслідувань 24.09.2023 за № 0001307 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України здійснюється слічим відділенням ВП №4 (м. Носівка) Ніжинського районного управління Головного управління Національної поліції в Чернігівській області, який відповідно до частини 1, підпункту "а" п. 1 ч. 2 ст. 38 КПК України є органом досудового розслідування, і знаходиться по АДРЕСА_1 , тобто в межах територіальної юрисдикції Носівського районного суду Чернігівської області.

З урахуванням викладеного, клопотання адвоката ОСОБА_2 , подане в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту накладеного на майно в межах кримінального провадження зареєстрованого у Єдиному реєстрі досудових розслідувань 24.09.2023 за №0001307, не підлягає розгляду у Ніжинському міськрайонному суді Чернігівської області.

Відповідно до статті 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Статтею 3 КПК України передбачено, що саме до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Також цією статтею визначено сторони кримінального провадження з боку обвинувачення: слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.

У статті 7 КПК України зазначено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості тощо.

Відповідно до частин першої, другої статті 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених КПК України. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до частини другої статті 131 КПК України заходами забезпечення кримінального провадження є: 1) виклик слідчим, дізнавачем, прокурором, судовий виклик і привід; 2) накладення грошового стягнення; 3)тимчасове обмеження у користуванні спеціальним правом; 4) відсторонення від посади; 4-1) тимчасове відсторонення судді від здійснення правосуддя; 5)тимчасовий доступ до речей і документів; 6) тимчасове вилучення майна; 7)арешт майна; 8) затримання особи; 9) запобіжні заходи.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася законним, компетентним, незалежним і неупередженим судом, як того вимагають стаття 7 Загальної декларації прав людини та частина перша статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом. Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Правилами про підсудність забезпечується також рівність усіх громадян перед законом і судом (стаття 24 Конституції України та стаття 10 КПК України). Чітко встановлена законом підсудність як прояв цієї конституційної засади набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини. Зокрема, як порушення вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Європейський суд з прав людини розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (рішення у справі «Фельдман проти України»).

Як зазначалося вище, нормами КПК, якими регламентовано питання про накладення арешту на майно та загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, прямо не закріплено алгоритму дій слідчого судді у випадку, якщо подане клопотання про арешт майна чи про скасування арешту майна не підлягає розгляду в цьому суді.

Разом з тим це питання може бути вирішеночерез застосуванняч. 6ст. 9 КПКта положень засади диспозитивності, зокрема, ч. 3ст.26 КПК, згідно з якою слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що не тільки винесені на їх розгляд сторонами, але й віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Натомість, постановляючи ухвалу про повернення клопотання у випадку, якщо таке клопотання не підлягає розгляду в цьому суді згідно з правилами частини 2ст. 132 КПК, слідчий суддя діє в межах механізму, передбаченогоч. 6ст. 9 КПК, та не виходить за межі своїх процесуальних повноважень, передбачених нормамиКПК. Більш того, своїм рішенням про повернення такого клопотання слідчий суддя не допускає можливості прийняття рішення поза межами своїх повноважень, передбачених кримінальними процесуальними нормами.

Серед усіх рішень слідчого судді, можливість ухвалення яких прямо не передбачена КПК у межах відповідних регламентованих цим Кодексом процедур, слід виокремити дві групи рішень:

- ухвалені поза межами процедури, передбаченоїКПК(з питань, процедура вирішення яких слідчим суддею не передбаченаКПК);

- ухвалені в межах передбаченоїКПКпроцедури із застосуванням положень ч. 6ст.9 КПКта загальних засад кримінального провадження, визначених ч. 1ст. 7 цього Кодексу.

Постановлення слідчим суддею ухвали про повернення клопотання слідчого у зв`язку з недотриманням при поданні такого клопотання вимог ч. 2 ст. 132 КПК(якщо воно не підлягає розгляду в цьому суді), не призводить ні до встановлення обмежень конституційних прав особи, ані до перешкоджання здійсненню ефективного досудового розслідування чи кримінального провадження в цілому, зокрема, з огляду й на те, що вказане рішення слідчого судді не створює жодних перепон щодо повторного звернення слідчого з відповідним клопотанням до повноважного місцевого суду.

Аналізуючи наведені вищі фактичні данні, з врахуванням норм КПК України, слідчий суддя вважає встановленим, що на час надходження клопотання адвоката про скасування арешту майа здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001307 від 24.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України здійснюється слідчим відділенням ВП №4 (м. Носівка) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області, яке перебуває у межах територіальної юрисдикції суду, до якого знаходиться орган досудового розслідування, та яким є Носівський районний суд Чернігівської області.

Таким чином, зазначені норми законодавства передбачають виключні повноваження слідчого судді Носівського районного суду Чернігівської області вирішувати питання щодо заходів забезпечення кримінального провадження у зв`язку з тим, що саме в межах територіальної юрисдикції цього суду станом на час звернення із даним клопотанням, знаходиться орган досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001307 від 24.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України - слідче відділення ВП №4 (м. Носівка) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області, а тому розгляд клопотання адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження № 0001307, не підлягає розгляду слідчим суддею Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області, та підлягає поверненню, що не обмежує права заявника на звернення із зазначеним клопотання до суду, в межах територіальної юрисдикції визначеної згідно до ч. 2 ст. 132 КПК України.

Крім того, необхідним є врахування правового висновку викладеного у Постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 31 травня 2021 року у справі № 646/3986/19 провадження № 51-3335 кмо 20, і в тій частині, як зазначено судом що огляду на те, що постановлення слідчим суддею ухвали про повернення клопотання слідчого про арешт майна у зв`язку з недотриманням при поданні такого клопотання вимог ч.2 ст.132 КПК (якщо воно не підлягає розгляду в цьому суді) не призводить ні до встановлення обмежень конституційних прав особи, ні до неможливості оскарження вже встановлених правообмежень, ані до перешкоджання здійсненню ефективного досудового розслідування чи кримінального провадження в цілому, така ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку під час досудового розслідування.

На підставі вище зазначеного, діючи в межах механізму, передбаченого ч. 6 ст. 9 КПК України, слідчий суддя вважає, що клопотання адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження № 0001307 від 24.09.2023 за ч. 1 ст. 286 КК України, підлягає поверненню, як таке що не підлягає розгляду в Ніжинському міськрайонному суді Чернігівської області, як суду в межах територіальної юрисдикції якого не знаходиться орган досудового розслідування, та як поданого що подано з порушенням частини 2ст.132КПК України.

Керуючись ч. 6 ст. 9, п. 1 ч. 2 ст. 132, 174 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотанням адвоката ОСОБА_2 подане в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту накладеного ухвалою слідчого судді Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 26.09.2023 на автомобіль Шевроле Авео д.н.з. НОМЕР_1 в межах кримінального провадження, зареєстрованого у Єдиному реєстрі досудових розслідувань 24.09.2023 за № 0001307 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, повернути представнику ОСОБА_3 адвокату ОСОБА_2 .

Роз`яснити право на звернення з даним клопотанням в порядку п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України, - до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1