Справа № 283/569/24
Провадження №1-кп/283/123/2024
У Х В А Л А

15 березня 2024 року м. Малин

Малинський районний суд Житомирської області у складі: головуючої судді ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції), захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 , провівши у режимі відеоконференції судове засідання по розгляду клопотання прокурора Малинського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч. 4 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Малинського районного суду Житомирської області перебуває на розгляді кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч. 4 ст. 185 КК України.

Прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В обґрунтування клопотання прокурор посилався на тяжкість вчиненого ОСОБА_4 злочину, дані про особу обвинуваченого, який будучи раніше неодноразово судимим за вчинення умисних тяжких злочинів проти власності, останній раз 16 листопада 2023 року Бородянським районним судом за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у виді 5 років позбавлення волі, із встановленням іспитового терміну строком 3 роки, маючи незняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, на шлях виправлення не став та вчинив новий умисний, корисливий злочин проти власності. Такі обставини, на думку прокурора, свідчать про підвищену ступінь суспільної небезпеки останнього, а також ризики вчинення нових злочинів, ухилення від суду з метою уникнення відповідальності, перешкоджання кримінальному провадженню іншим шляхом.

Захисник ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення клопотання прокурора щодо продовження дії запобіжного заходу, оскільки вважає, що зазначені прокурором ризики є недоведеними. Просила змінити обвинуваченому запобіжний захід з тримання під вартою на інший більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, а саме на домашній арешт.

Обвинувачений думку захисника підтримав.

Потерпіла була повідомлений належними чином, на судовий виклик не з`явилася. З заявою про відкладення судового засідання не зверталася.

Так судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Малинського районного суду Житомирської області від 02.04.2024, до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242240,00 грн.

Згідно фактичних обставин, як вони викладені у обвинувальному акті, ОСОБА_4 обвинувачується у таємному викраденні чужого майна, яке вчинено повторно в умовах воєнного стану, що відповідно до вимог ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Суд не має об`єктивної можливості провести судовий розгляду у межах строку дії запобіжного заходу.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинення певних ризиків, визначених у підпунктах 1-5 зазначеної статті.

Відповідно до вимог ст. 132, ч.2 ст.177, 178, 194 КПК України, оцінивши доводи, що наведені прокурором у обґрунтування клопотання, суд приходить до висновку, що ризик переховування обвинуваченого від суду і вчинення нових злочинів, є дійсним та триваючим, що у сукупності із пред`явленим обвинуваченням, даними про особу ОСОБА_4 , вчинення майнового злочину у період воєнного стану, дає суду підстави для продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком, що не перевищує 60 днів.

Надаючи оцінку можливості ОСОБА_4 переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що підозрюваний з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій.

Суддя має зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

На користь реального існування вказаного ризику слід віднести ту обставину, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке, у разі визнання його винуватості, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Співставлення негативних для підозрюваного наслідків у виді його покарання у невизначеному майбутньому, із засудженням до покарання у разі доведення прокурором його винуватості у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Крім того, визначаючись з обранням запобіжного заходу, суддя бажає зазначити наступне.

27.12.2023 відносно підозрюваного ОСОБА_4 , слідчим суддею Києво-Святошинського районного суду Київської області (справа №369/22140/23) було застосовано запобіжний захід в виді цілодобового домашнього арешту строком на 53 діб, тобто до 18 лютого 2024 року. Водночас підозрюваним неодноразово порушувались зобов`язання покладені на нього ухвалою слідчого судді, а саме самовільно, без дозволу слідчого, залишав місце свого проживання. Таким чином, обрання іншого запобіжного заходу недоречне в зв`язку з неналежною процесуальною поведінкою підозрюваного.

Окрім того, підозрюваний ОСОБА_4 раніше судимий 16 листопада 2023 року Бородянським районним судом Київської області (справа №939/1689/23) за вчинення злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у виді 5 років позбавлення волі з іспитовим строком 3 роки. Ікриміноване йому суспільно небезпечне діяння 02 січня 2024 він вчинив в період дії спитового строку зі іншим вироком.

Такий запобіжний захід відповідає тяжкості вчиненого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, забезпечить його належну процесуальну поведінку та унеможливить ризик вчинення нових злочинів.

Доводи сторони захисту вищезазначені висновки суду не спростовують. Суд вважає, що інший більш м`який запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Разом з тим, суд вважає за можливе визначити обвинуваченому альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, відповідно до вимог п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, що становить 242 240,00 грн. з покладанням на обвинуваченого ряду обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.132, 176-178, 183, 194, 197, 199, 201, ч.1 ст.331, 350 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Продовжити ОСОБА_4 дію існуючої міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 13 травня 2024 року (включно).

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, що становить 80 розмірів прожиткового мінімуму працездатних осіб у сумі 242 240,00 гривень, яка протягом дії ухвали може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Житомирській області.

У разі внесення застави на підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до суду за першим викликом;

- не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування зі свідками та потерпілими.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави з дня внесення застави.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику та направити до Державної установи «УВП (№8)».

Ухвала суду в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1