Справа № 358/325/24 Провадження № 1-кс/358/116/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2024 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянув усне повідомлення ОСОБА_2 про її довіру судді ОСОБА_3 під час розгляду слідчим суддею Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_4 скарги ОСОБА_2 у порядку ст.303, 307 КПК України,-

В С Т А Н О В И В:

23.02.2024 ОСОБА_2 звернулася до Богуславського районного суду Київської області зі скаргою в порядку ст.303, 307 КПК України, яка була передана визначеному складу суду слідчому судді ОСОБА_4

11.03.2024 в судовому засіданні з розгляду скарги по суті після оголошення складу суду на питання головуючого у справі щодо наявності або відсутності відводів складу суду ОСОБА_2 було повідомлено, «що вона довіряє судді ОСОБА_3 ». Крім того ОСОБА_2 зазначила: «А ви хто? Ви хіба не ОСОБА_3 ? Яка різниця?».

Вказаний вислів був розцінений судом як заявлення відводу та справу було передано до канцелярії суду для здійснення авторозподілу з визначення складу суду з розгляду заяви про відвід.

Заяву про відвід передано для розгляду по суті судді ОСОБА_1 .

Вивчив матеріали справи, суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 81 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя зобов`язаний заявити самовідвід.

За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Судом встановлено, що в провадженні слідчого судді Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_4 знаходиться справа № 358/325/24 за скаргою ОСОБА_2 в порядку ст.303, 307 КПК України.

В судовому засіданні 11.03.2024 на питання головуючого щодо наявності або відсутності відводів складу суду ОСОБА_2 зазначено наступе: «Я довіряю судді Кузьменко. А ви хто? Ви хіба не Кузьменко? Яка різниця?».

Суд зазначає, що учасники процесів зобов`язані додержуватись у судовому засіданні встановленого порядку та утримуватись від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Відповідно до частин 1 і 2 ст.1 КПК Україи порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Конвенція 1950 року, ратифікована Законом від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, є одним із видів міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Крім цього, також ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень тазастосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У підпункті «а» п.3 ст.35 Конвенції визначено, що Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява несумісна з положеннями Конвенції або протоколів до неї, явно необґрунтована або є зловживанням правом на подання заяви.

Відповідно до положення п.4 цієї статті Конвенції Суд відхиляє будь-яку заяву, яку він вважає неприйнятною згідно із цією статтею. Він може зробити це на будь-якій стадії провадження у справі.

У розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи пп.«а» п.3 ст.35 Конвенції, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява№67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і №18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

У свою чергу аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду, (справа №199/6713/14-ц, справа №9901/324/19), а саме, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Відповідно до ст.6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом (ст.129 Конституції та ст.50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Вимоги, яким повинна відповідати заява про відвід судді, визначені ст.75, 80 КПК України.

До того ж відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься повага до людської гідності.

Також положеннями ч.1 ст.11 КПК передбачено, що під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи.

При цьому, як убачається із ч.6 ст.9 КПК, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. Тобто на практиці в деяких випадках це може обумовити необхідність ухвалення рішень, які прямо не передбачені КПК.

Таким чином, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, длянадання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Водночас використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до їх честі та гідності з боку осіб, які такі дії вчиняють, оскільки вказані дії суперечать основним засадам (принципам) кримінального провадження, а також його завданню.

Ураховуючи наведене, суд зазначає, що висловлювання ОСОБА_2 на адресу суду під час з`ясування головуючим у справі слідчим суддею ОСОБА_4 наявності або відсутності відводів складу суду, є образливими, та неприйнятними.

Висловлюючи бажання брати участь в судовому засіданні, заявник ОСОБА_2 має добросовісно користуватися наданим процесуальним законом правом, а не маніпулювати ним, не сприймати його не абсолютним та не розцінювати як таке, що беззаперечно вплине на законність та обґрунтованість судового рішення.

Законодавець чітко передбачив правила поведінки сторін у кримінальній справі на подання доказів, участь в їх дослідженні та доведенні їх переконливості, виступ у судових дебатах, оскарження процесуальних рішень суду.

Тобто учасники судового процесу мають діяти відповідно до загальних положень судового розгляду, а не зловживати своїми правами, як це чітко прослідковується з перебігу судового засідання.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Заяви та скарги, що подаються до суду, мають відповідати вимогам чинного законодавства. У тексті цих документів не можна використовувати образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду. У протилежному випадку це свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку автора документа. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами.

КПК не містить відповідного окремого положення, яке визначає випадки та наслідки такого зловживання.

Разом з тим заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства. За таких обставин, приймаючи до уваги вищезазначені положення нормативно-правових актів та практику ЄСПЛ, зокрема у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява№67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06, суд дійшов висновку, що використання ОСОБА_2 під час з`ясування головуючим суддею питання щодо наявності або відсутності відводу складу суду, неприпустимих та образливих висловлювань на адресу судді - вказує на таке зловживання.

Ураховуючи викладене, скарга або заява, з якої вбачається зловживання процесуальними правами, є неприйнятною та не підлягає розгляду.

Вищезазначені висновки Суду узгоджуються з практикою Верховного Суду, зокрема, такі висновки зробила колегія суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду в ухвалі від 30 червня 2021 року (пров. №51-3122ск21).

Враховуючи вищевикладене, зміст висловів ОСОБА_2 на адресу суду, суд розцінює як зловживання процесуальними правами з огляду на їх неприйнятність та явну зневагу на адресу суду, у зв`язку із чим, заяву ОСОБА_2 - слід визнати такою, що не підлягає розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 81, 372 КПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_2 про її довіру судді ОСОБА_3 під час розгляду слідчим суддею Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_4 скарги ОСОБА_2 у порядку ст.303, 307 КПК України, яка була зареєстрована як заява про відвід визнати неприйнятною, такою, що не підлягає розгляду та свідчить про зловживання заявником своїми процесуальними правами.

Попередити ОСОБА_2 про неприпустимість зловживання процесуальними правами та неприпустимість проявів неповаги до суду, що має наслідком відповідальність установлену законом відповідно до ст.330 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1