У Х В А Л А

Справа № 149/1002/23

Провадження №1-кс/149/340/24

30.05.2024 р. м. Хмільник

Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участі секретаря ОСОБА_2

учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

захисника: ОСОБА_4 ,

обвинувачених: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_4 про відвід головуючому судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні (справа № 149/1002/23), внесеному до ЄРДР за №0000489 від 31.08.2022 по обвинуваченню ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області надійшла заява адвоката ОСОБА_4 про відвід головуючого судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 149/1002/23 внесеному до ЄРДР за №0000489 від 31.08.2022 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України.

Заява обгрунтована тим, що головуючим суддею ОСОБА_6 впродовж судового розгляду неодноразово було порушено принципи презумпції невинуватості, безсторонності, диспозитивності, забезпечено безпідставні переваги стороні обвинувачення у заявленні клопотань, поданні доказів і їх оцінці, чим порушено вимоги ч. 5 ст. 17, ч. 1 ст. 21, ч. 1 ст. 22 КПК України. За тких обставин, адвокат ОСОБА_4 на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, просить відвести головуючого суддю ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження у зв`язку з наявністю обставин, що викликають сумнів у його неупередженості.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 заявлений відвід підтримав, просив задовольнити. Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав доводи заявленого відводу, просив його задовольнити. Прокурор у судовому засіданні заперечив проти задоволення заяви про відвід головуючому судді, вважаючи його безпідставним.

Інші учасники у судове засідання не з`явилися, їх неявка не перешкоджає розгляду питання.

Суд, заслухавши учасників, перевіривши доводи, викладені в заяві про відвід судді, дослідивши матеріали кримінального провадження в межах, необхідних для вирішення порушеного питання, дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження згідно зі ст. 2 КПК України є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Норми Кримінального процесуального кодексу України передбачають підстави, за яких може бути заявлено відвід судді, який бере участь у кримінальному провадженні.

У статті 75 КПК України визначений виключний перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, в тому числі це наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно зі статтею 80 КПК України заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим. Таким чином особа, яка подала заяву про відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді у розгляді справи. Cумнів у безсторонності судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечну недовіру до суду та відповідно змін його складу.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України, п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

Відповідно до ст. 17 Закону «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїх рішення зазначає, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах «Пєрсак проти Бельгії» від 01.10.1982 р.; «Де Куббер проти Бельгії» від 26.10.1984 р.). Об`єктивний критерій безсторонності полягає у тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність суддів (приміром, легітимність складу суду). Другий критерій - це критерій суб`єктивної безсторонності, тобто відсутність упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи.

Тобто, вирішуючи питання про відвід судді у кримінальному провадженні з підстав наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості, необхідно розглядати об`єктивність судді у двох аспектах як внутрішній стан судді, його свободу від будь-яких схильностей, упередженості, а також як дії судді сприймаються стороннім спостерігачем.

Відповідно до пункту 67 рішення ЄСПЛ у справі «Мироненко та Мартиненко проти України» особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 9 листопада 2006 р. у справі «Білуха проти України», наявність безсторонності судді відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду. Що стосується суб`єктивного критерію, то особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006 р. «об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття».

В заяві про відвід захисник посилається на порушення принципу безсторонності головуючого судді ОСОБА_6 . Разом з тим, з досліджених судом матеріалів, таких обставин не встановлено.

Головуючий у судовому засіданні (ст. 321 КПК України) керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження. Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Суд не приймає до уваги стенограми судових засідань, надані заявником, оскільки за своєю формою вони є письмовим відтворенням ймовірних реплік учасників судових засідань. При цьому вказані письмові матеріали самостійно здійснені заявником - ініціатором питання про відвід авдокатом ОСОБА_4 , однак не є матеріалом технічної фіксації судового засідання в порядку, визначеному КПК України, відтак не є доказом в розумінні ст. 84 КПК України, та не може бути оцінений чи перевірений судом. Клопотань про дослідження матеріалів безпосередньо аудіо- і відеофіксації судових засідань (не зважаючи на перебування матеріалів кримінального провадження №149/1002/23 у розпорядженні суду, що розглядає питання про відвід, а також на ознайомлення з ними обвинуваченого для вирішення порушеного питання) учасниками не заявлялося.

Водночас, надаючи оцінку поясненням адвоката щодо наявності підстав для відводу, суд звертає увагу, що незгода з судовими рішеннями, посилання щодо неповноти судового розгляду, може бути предметом оскарження учасниками в апеляційному порядку, однак за обставин даної справи не свідчить про наявність підстав для відводу. При розгляді заяви про відвід надання оцінки дій і рішень головуючого, зокрема тлумачення його процесуальної поведінки до ухвалення судового рішення та надання оцінки ним доказів, свідчитиме про втручання в незалежність та безсторонність суду, що не допускається при розгляді питання про відвід судді.

При цьому законність та обґрунтованість рішень суду, неповнота (в тому числі однобічність) судового розгляду можуть бути предметом дослідження лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом. Незгода сторони з винесеним суддею судовим рішеннями, характером та способом головування у судовому засіданні не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на оскарження судового рішення або ініціювання питання про відповідальність судді, що не може бути предметом оцінки в даній справі.

Суб`єктивне тлумачення способу реалізації повноважень головуючого судді при розгляді кримінального провадження, що створює, на переконання сторони захисту, враження прискорення розгляду та заздалегідь сформованого переконання головуючого судді про винуватість обвинуваченого, суд оцінює як припущення, що не можуть бути підставою для відводу, оскільки не встановлено достатніх і переконливих доказів того, що суддя ОСОБА_6 є упередженим і не може у зв`язку з цим розглядати кримінальне провадження. Доказів вчинення тиску на обвинуваченого ОСОБА_5 суддею ОСОБА_6 , на що він посилався при розгляді порушеного питання, суду не надано і судом не встановлено.

Таким чином, безперечних і об`єктивних обставин, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, при вирішенні заяви про відвід головуючому судді ОСОБА_6 не встановлено. Враховуючи викладене та приймаючи до уваги встановлені обставини, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки стороною захисту не доведено, а судом не встановлено існування підстав, визначених ст.ст. 75, 76 КПК України, для відводу судді.

Керуючись ст. ст. 75, 81, 369-372, 376 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_4 про відвід головуючому судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000489 від 31.08.2022 (справа № 149/1002/23) - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1