СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/3321/24
ун. № 759/9909/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2024 року м.Київ

слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , іншого власника майна ОСОБА_5 , розглянувши клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000027 від 17.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, про накладення арешту -

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва надійшло вказане клопотання в якому прокурор у кримінальному провадженні, просить накласти арешт на майно, яке вилучено 14.05.2024 у ході проведення обшуку квартири, де проживає ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000027 від 17.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, і передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Процесуальне керівництво здійснюється Київською обласною прокуратурою.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області, з метою отримання неправомірної вигоди, зловживаючи свої службовим становищем, вчиняють дії, спрямовані на задвоєння робіт по відновленню пошкодженої інфраструктури громади, а саме будинків за адресою: АДРЕСА_2 .

14.05.2024 на підставі ухвали Святошинського районного суду м. Києва проведено обшук квартири, де проживає ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , під час проведення якого виявлено та вилучено майно, яке 14.05.2024 у зв`язку із їх відповідністю ст. 98 КПК України визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Зазначені речові докази зберігаються у слідчому управління ГУНП в Київській області

Враховуючи викладене, існує сукупність підстав вважати, що вищезазначене майно є доказом злочину, а також факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку із чим необхідно запобігти можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, слід врахувати те, що не накладення арешту на зазначені речі та документи призведе до того, що наявна на них інформацію може бути знищена, спотворена, прихована.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження вказаного майна, з метою збереження речових доказів, необхідно накласти арешт.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримала, просила його задовольнити.

Адвокат ОСОБА_4 , який представляє інтереси ОСОБА_6 , а також іншого власника майна ОСОБА_5 , проти клопотання про накладення арешту заперечував. Зокрема зазначив, що майно, вилучене під час проведення обшуку 14.05.24 року за місцем проживання громадянки ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 а саме: п`ять печаток з відтінками синього кольору; документи на паперових носіях; мобільний телефон Xiomi Redmi синього кольору з сім картою, не відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, хоча постановою слідчого СУ ГУ Національної поліції України в Київській області визнано речовим доказами у кримінальному провадженні, та зважаючи на те, що вказані речі не мають доказове значення для вказаного кримінального провадження, беручи до уваги можливі наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, доведеність необхідності такого заходу забезпечення кримінального провадження, вважаємо про відсутність підстав для накладення арешту на вилучене майно. За таких обставин, клопотання прокурора про арешт майна є необґрунтованим та не підлягає задоволенню в цій частині.

Щодо накладення арешту на грошові кошти, то вказує, що вони належать ОСОБА_5 та її родині і є заощадженнями за весь час життя та праці, та не мають жодного стосунку до вказаного кримінального провадження. У підтвердженні вказаного надали виписки з банківської картки про надходження сум коштів чоловіку ОСОБА_7 , документи щодо підтвердження ведення господарської діяльності підприємства, що належить родині, документи на право власності на квартиру, де були вилучені кошти. З врахуванням того факту, що жодній особі в кримінальному провадженні повідомлення про підозру не пред`явлене, вилучені кошти не можуть вважатись речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

ОСОБА_5 зазначила, що кошти дійсно належать їй та її родині.

Заслухавши учасників судового засіданні, дослідивши клопотання і додатки до нього, а також переглянувши відеозапис обшуку, слідчий суддя вважає, що клопотання необхідно задовольнити частково, виходячи з наступного.

У відповідності до ст. 131 КПК України з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до протоколу обшуку 14.05.2024, який проведено на підставі ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 29.04.2024, у квартирі АДРЕСА_3 , слідчим СУ ГУ НП в Київській обл. виявлено та в подальшому вилучено майно. Постановою слідчого від 14.05.2024 вилучене майно визнано речовим доказом.

У випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Матеріали клопотання свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи, що прокурором доведено, що не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт, призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, слідчий суддя вважає наявними підстави для накладення арешту на вилучені речі.

Вирішуючи питання щодо накладення арешту на вилучені грошові кошти, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до наданих ОСОБА_5 документів, існують достатні підстави вважати, що вилучені грошові кошти належать їй. При цьому слідчий суддя враховує, що з матеріалів клопотання прокурора не вбачається, що на даному етапі слідства існують обставини, що вказують на причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення. Таким чином, відповідно до вимоги ст.ст. 170, 173 КПК України, такий захід забезпечення кримінального провадження, не буде відповідати вимогам щодо пропорційності втручання в права власника майна, а також достатнім для забезпечення кримінального провадження, тому у задоволені клопотання в цій частині слід відмовити.

Керуючись ст. ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000027 від 17.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України - задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, яке вилучено 14.05.2024 у ході проведення обшуку квартири, де проживає ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за травень 2023 (договір № 428 від 25.05.2023), акт приймання виконаних будівельних робіт та підсумкова відомість ресурсів (10 арк.);

- довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за травень 2023 (договір № 302 від 12.04.2023), акт приймання виконаних будівельних робіт та підсумкова відомість ресурсів (10 арк.)

- довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за травень 2023 (договір № 274 від 02.04.2023), акт №2 приймання виконаних будівельних робіт за травень 2023 підсумкова відомість ресурсів (10 арк.)

- довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за червень 2023 (договір № 412 від 11.05.2023), акт приймання виконаних будівельних робіт за червень 2023 та підсумкова відомість ресурсів (12 арк.)

- акт № 2 від 05.06.2023 року здачі приймання виконаних робіт з технічного нагляду по договору №291 від 11.04.2023 та кошторис (20 арк.)

- довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за травень 2023 (договір №284 від 10.4.2023), акт №2 приймання виконаних будівельних робіт за травень 2023 та підсумкова відомість ресурсів (10 арк.)

- довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за червень 2023 (договір №303 від 12.04.2023), акт №1 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2023 р. та підсумкова відомість ресурсів (10 арк.)

- довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за лютий 2023 (договір №85 від 24.02.2023), акт №1 приймання виконаних будівельних робіт за лютий 2023 р. та підсумкова відомість ресурсів (10 арк.)

- об`єкти в роботі 28.03.2023 (5 арк.)

- довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат з пошкодженою частиною аркушів (10 арк.)

- довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за травень 2023 (договір № 346 від 24.04.2023 р.), акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2023 р. підсумкова відомість ресурсів (12 арк.);

- службова записка від 19.05.2023, має реквізити № 02-16/231 від 19.05.2023 з додатками 4 аркуші;

- акт № 1 від 01.06.2023 року здачі - приймання виконаних робіт з технічного нагляду по договору № 464 від 28.05.2023 року 2 арк.;

- акт № 1 від 08.06.2023 року здачі - приймання виконаних робіт з технічного нагляду по. договору № 431 від 17.05.2023 року 2 арк.;

- договір підряду 19 арк.;

- службова записка від 19.05.2023 року № 02-16/230 від 19.05.2023 з додатками на 4 арк.;

- довідка про вартість виконаних будівельним робіт та витрат за березень 2023, договір № 88 від 24.02.2023, акт приймання виконаних будівельних робіт за березень 2023 року, підсумкова відомість ресурсів 12 арк.;

- акт №1 від 08.06.2023 року здачі - приймання виконаних робіт з технічного нагляду по договору № 432 від 17.05.2023 року 2 арк.;

- протокольне рішення № 83 від 29.11.2022 2 арк.;

- протокольне рішення № 81 від 29.11.2022 2 арк.;

- протокольне рішення № 87 від 29.11.2022 2 арк.;

- протокольне рішення № 88 від 29.11.2022 2 арк.;

- протокольне рішення № 86 від 29.11.2022 2 арк.;

- протокольне рішення № 82 від 29.11.2022 2 арк.;

- протокол уповноваженої особи 3 арк.;

- копія комерційної пропозиції вих. №21/11 від 21.11.2022 року;

- копія комерційної пропозиції вих. № 328 від 17.11.2022 року 1 арк.;

- копія комерційної пропозиції вих. № 18/11-1 від 18.11.2022 року 1 арк;

- комерційна пропозиція вих. № 26/10 від 26.10.2022 року;

- комерційна пропозиція вих. № 320 від 26.10.2022 року;

- комерційна пропозиція вих. № 25/10/22-1 від 25.10.2022 року 2 арк.;

- акт приймання - передачі робіт з поточного ремонту 1 арк.;

- зразки підпису невстановленої особи на 1 арк.;

- записник з нотатками на 8 арк.;

- печатка фізична особа підприємець ОСОБА_6 інд.№ НОМЕР_1 ;

- печатка Всеукраїнська громадська організація «Гільдія проектувальників у будівництві» інженер проектувальник реєстраційний номер НОМЕР_2 ;

- печатка Всеукраїнська громадська організація «асоціація експертів будівельної галузі» експерт реєстраційний номер НОМЕР_3 , кваліфікаційний сертифікат 005242;

- печатка «УКРНДІПРОЕКТ» інд. код 41016499 ТОВ;

- печатка Всеукраїнська громадська організація «Гільдія проектувальників у будівництві» кваліфікаційний сертифікат № 014829 інженер проектувальний ОСОБА_8 , реєстраційний номер НОМЕР_5 ;

- мобільний телефон марки «КсяоміРедМі» синього кольору ІМЕІ: НОМЕР_6 з номером мобільного телефону НОМЕР_7 .

В іншій частині клопотання - відмовити.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Арешт може бути скасовано відповідно до ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1