У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/1835/24 № 1-кс/610/701/2024
м. Балаклія14 червня 2024 року

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Балаклійського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000399 про арешт майна,

в с т а н о в и в:

12.06.2024 до суду поштою надійшло клопотання прокурора про арешт майна від 12.06.2024.

Предметом клопотання є майно: крем для рук, флакон парфумованого спрею-місту, навушники бездротові «X DIGITAL», зарядний дріт, кухонна лопатка, 4 (чотири) скляні стакани, шльопанці з блискітками сірого кольору «Fashion», шльопанці з блискітками рожевого кольору «Fashion», власником яких є ТОВ «Вигідна покупка».

Клопотання обґрунтовано тим, що 11.06.2024 під час огляду місця події у ОСОБА_4 , за її добровільною згодою, було виявлено та вилучено вищевказані речі, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому на них доцільно накласти арешт з метою збереження речових доказів та недопущення їх приховування, знищення, пошкодження, псування, перетворення або відчуження.

Прокурор просила розглянути клопотання за її відсутності, клопотання підтримала.

Представник власника майна ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, просив розглянути клопотання за його відсутності, не заперечував проти його задоволення.

Під час розгляду клопотання з наявних у суду матеріалів справи встановлено наступне.

28.05.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) внесені відомості про вчинене кримінальне правопорушення з правовою кваліфікацією за ч. 4 ст. 185 КК України, кримінальному провадженню присвоєний № 0000399. Дата реєстрації провадження 11.06.2024.

Частиною 4 статті 185 КК України передбачено кримінальну відповідальність за крадіжку, вчинену у великих розмірах чи в умовах воєнного або надзвичайного стану.

Згідно з витягом з ЄРДР про внесення 28.05.2024 (дата реєстрації провадження 11.06.2024) відомостей про вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, до ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від ОСОБА_6 , про те, що 05.06.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа вчинила крадіжку товарів із магазину «Аврора».

З протоколу допиту свідка ОСОБА_6 від 12.06.2024 встановлено, що вона займає посаду касира торгівельного залу у ТОВ «Вигідна покупка». ЇЇ безпосереднім місцем роботи є магазин «Аврора», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . 07.06.2024 під час перевірки навушників вона виявила факт відсутності однієї пари бездротових навушників «X DIGITAL». Після виявленої недостачі вона повідомила про вищевказаний факт працівнику служби безпеки, який через деякий час надіслав їй фрагмент відеозапису, на якому 05.06.2024 приблизно о 14.30 год невідома жінка, стоячи на касі самообслуговування, відсканувала штрих-коди товарів, але деяку частину з них не відсканувала, таким чином винісши із магазину неоплачені товари, серед яких і були вищезазначені бездротові навушники «X DIGITAL». Після цього свідок разом з іншими працівниками почала складати відповідні переліки недостачі товарів внаслідок перерахунку.

З протоколу допиту свідка ОСОБА_7 від 12.06.2024 встановлено, що 05.06.2024 вона разом зі своєю мачухою ОСОБА_4 поїхали до м. Балаклія Ізюмського району Харківської області по власним справам. Приблизно о 14.00 год вони зайшли до магазину «Аврора», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та почали обирати товари, які складали до кошика, серед яких були стакани, навушники, дитячі іграшки, шльопанці, продукти, резинки, носки та інші речі. Після чого на касі самообслуговування ОСОБА_4 почала сканувати штрих-коди з них, щоб здійснити оплату. Свідок не звернула увагу, що саме вона відскановувала та, коли підійшла до неї, вона вже здійснила оплату товару карткою, про що свідчив надрукований в терміналі чек. Приїхавши додому в с-ще ОСОБА_8 , ОСОБА_4 повідомила, що відсканувала не всі товари, а лише деякі з них, так як на карті не вистачало грошей для здійснення покупки всіх товарів.

Відповідно до протоколу огляду місця події 11.06.2024 в період часу з 15.55 до 16.50 год було проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості поблизу домоволодіння АДРЕСА_2 ), в ході якого було виявлено та вилучено речі, які ОСОБА_4 добровільно видала, винісши з території домоволодіння АДРЕСА_2 , а саме: крем для рук, флакон парфумованого спрею-місту, навушники бездротові «X DIGITAL», зарядний дріт, кухонну лопатку, 4 (чотири) скляні стакани, шльопанці з блискітками сірого кольору «Fashion», шльопанці з блискітками рожевого кольору «Fashion».

За постановою слідчого від 11.06.2024 вилучені речі визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Згідно із ч. 7 ст. 237 КПК України вказане у клопотанні майно вважається тимчасово вилученим.

Пункт 7 частини 2 статті 131 КПК України регламентує арешт майна, як один з заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1)існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2)потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3)може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

До того ж ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи при наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене у клопотанні майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, тобто могло зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, тому є речовим доказом у даному кримінальному провадженні та на нього необхідно накласти арешт з метою його збереження.

У відповідності до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження шляхом позбавлення права на відчуження та розпорядження цим майном є доцільним, оскільки в даному випадку забезпечує запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, а також не призведе до надмірного обмеження законних прав його власника.

Матеріали клопотання та встановлені судом обставини свідчать, що на цьому первинному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження зазначених речей, як речових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-174 КПК України,

п о с т а н о в и в:

1.Клопотання задовольнити повністю.

2.Накласти арешт на тимчасово вилучене 11.06.2024 в ході огляду місця події майно:

1)крем для рук,

2)флакон парфумованого спрею-місту,

3)навушники бездротові «X DIGITAL»,

4)зарядний дріт,

5)кухонну лопатку,

6)4 (чотири) скляні стакани,

7)шльопанці з блискітками сірого кольору «Fashion»,

8)шльопанці з блискітками рожевого кольору «Fashion»,

позбавивши права на відчуження та розпорядження цим майном.

3.Місце зберігання арештованого майна визначити слідчому у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов'язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

4.Копію ухвали направити ініціатору клопотання для виконання та заінтересованим особам для інформування.

Ухвала виконується неґайно, може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Можливо слідчому судді заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1