ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/586/24 Справа № 229/4404/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2024 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

судді-доповідача: ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю

секретаря судового засідання: ОСОБА_5

захисника: ОСОБА_6 (в режимі відео конференції)

захисника: ОСОБА_7 (в режимі відео конференції)

прокурора: ОСОБА_8 (в режимі відео конференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського апеляційного суду у м.Кривий Ріг апеляційні скарги захисників ОСОБА_9 та ОСОБА_6 які діють в інтересах підозрюваного ОСОБА_10 на ухвалу слідчого судді Дружківського міського суду Донецької області від 27.02.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115, ч.3 ст.406 КК України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000883 від 02 липня 2023 року,-

ВСТАНОВИЛА:

До Дружківського міського суду Донецької області надійшло клопотання, в якому слідчий просить у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000883 від 02 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого у ч.1 ст. 115, ч.3 ст.406 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_10 .

Ухвалою слідчого судді Дружківського міського суду Донецької області від 27.02.2024 року клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволено частково.

Обрано підозрюваному ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, з утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 з місцем дислокації м. Павлоград, з 27 лютого 2024 року по 29 березня 2024 року включно.

Одночасно обрано ОСОБА_10 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначено у межах 400 (чотириста ) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1073600 (мільйон сімдесят три тисячі шістсот) гривень 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Донецькій області.

В апеляційних скаргах повністю аналогічні за змістом одна одній захисник ОСОБА_9 та захисник ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_10 вважають оскаржувану ухвала незаконною та необґрунтованою через неповноту судового розгляду, невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні фактичних обставинам кримінального провадження та істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. Вважають, що слідчим суддею залишено поза увагою, невідповідність клопотання про обрання запобіжного заходу вимогам матеріального права, оскільки додатки до клопотання не є документами, а ксерокопіями. Вважають, що у матеріалах справи відсутні докази. Вважають, що слідчим суддею ігноровано Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод. Вказують, що слідчим суддею не вчинено жодних дій для перевірки показань. Вважають, що слідчий суддя не виконала свій обов`язок і не роз`яснила підозрюваному його права. Вказують, що слідчий суддя, залишила заяву про відвід судді без розгляду. Вважають, що слідчий суддя порушила вимоги ч. 9 ст. 135 КПК України, повідомивши захисників, які знаходяться в Києві, про час і дату призначеного судового засідання в приміщенні Дружківського міського суду Донецької області менш, ніж за дві з половиною години, позбавивши захисників можливості прибути в суд. Зазначають, що сторона захисту не клопотала про здійснення дистанційного судового провадження, підозрюваний та захисники заперечили проти здійснення дистанційного провадження. Вважають, що таким чином, слідчий суддя умисно перешкодила захисникам здійснювати свою діяльність та унеможливила здійснення ефективного захисту. Вказують, що ухвалою слідчого судді Дружківського міського суду Донецької області від 26.12.2023 запобіжний захід ОСОБА_10 продовжено по 26 лютого 2024 включно. Однак, 27.02.2024 ОСОБА_10 з-під варти не звільнено і продовжено його тримання під вартою без відповідної ухвали слідчого судді. 27.02.2024 доставлено під конвоєм до приміщення Дружківського міського суду Донецької області. Вказують, що 27.02.2024, близько 09:30, в судовому засіданні слідчий суддя ОСОБА_1 формально відмовила стороні обвинувачення у продовженні строку запобіжного заходу, оскільки цей строк скінчився попередньої доби, та з-під варти ОСОБА_10 не звільнила, і той продовжив знаходитися під вартою в приміщенні Дружківського міського суду Донецької області з відома слідчого судді ОСОБА_1 . Сторона захисту подала до Дружківського міського суду Донецької області скаргу на незаконне тримання під вартою, в порядку статті 206 КПК України. Вказують, що слідчим суддею інформація і доводи сторони захисту залишено поза увагою і проігноровано, що в судовому засіданні ОСОБА_10 повідомив слідчому судді про незаконне тримання його під вартою без відповідної судової ухвали, про застосування до нього фізичного насильства, тортур і катувань, зокрема катувань голодом, електричним струмом і перекриттям дихальних шляхів поліетиленовим пакетом. Вказують, що в судовому засіданні сторона захисту заявила ряд клопотань в порядку статті 193 КПК України, зокрема щодо дослідження доказів, дослідження матеріалів досудового розслідування, допиту свідків, тощо. Проте слідчий суддя не розглянула жодного клопотання сторони захисту і не прийняла за цими клопотаннями будь-якого рішення. Вважають, що слідчий суддя постановила оскаржену ухвалу без дослідження матеріалів справи. Просять скасувати ухвалу слідчого судді Дружківського міського суду Донецької області ОСОБА_1 від 27.02.2024 про обрання ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і відмовити слідчому у задоволенні клопотання.

Заслухавши суддю-доповідача, захисників, які підтримали апеляційні скарги і просили їх задовольнити, прокурора, який заперечував проти доводів апеляційних скарг та просив залишити їх без задоволення, а ухвалу слідчого судді залишити без змін, дослідивши надані матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

За вимогами ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Зазначені вимоги кримінального процесуального закону на момент розгляду клопотання слідчого судом першої інстанції дотримані.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 196 КПК в ухвалі про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому підозрюється, обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Перевіривши надані матеріали та обговоривши доводи апеляційних скарг захисників підозрюваного, колегія суддів доходить висновку, що зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого слідчим суддею дотримані в повній мірі.

З матеріалів справи вбачається, що дане кримінальне правопорушення внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000883 від 02 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

30 вересня 2023 року ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Висновки слідчого судді про обґрунтованість підозри ОСОБА_10 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК за обставин, викладених в повідомленні про підозру, а також про наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є обґрунтованими і такими, що підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання слідчого, яким слідчий суддя надав належну та повну оцінку в оскаржуваній ухвалі.

Так, слідчий суддя обґрунтовано врахував дані які вказують на обґрунтовану підозру, та які містяться у долучених матеріалах до клопотання, а саме: протоколів огляду місця події від 02 липня 2023 року, протоколу огляду місця події та трупа від 03 липня 2023 року, лікарським свідоцтвом про смерть № 231 від 03 липня 2023 року, протоколом огляду предметів від 03 липня 2023 року, протоколом місця огляду події від 04 липня 2023 року, протоколом огляду місця події від 05 липня 2023 року, висновком експерта № 229 від 12 липня 2023 року, висновком експерта від 06 липня 2023 року № СЕ/19/105-23/2208-БЛ, висновком експерта від 11 вересня 2023 року № СЕ-19-23/46700-БЛ, висновком експерта № 800-МК від 16 серпня 2023 року, висновком експерта від 21 серпня 2023 року № СЕ-19/105-23/2416-ФХВР, протоколами допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 від 03 липня 2023 року, протоколами допиту свідка ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 від 04 липня 2023 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 05 липня 2023 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 20 липня 2023 року та від 27 вересня 2023 року, протоколами допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 від 28 вересня 2023 року, протоколом проведення слідчого експерименту із свідком ОСОБА_12 від 28 вересня 2023 року, іншими матеріалами кримінального провадження.

Слідчим суддею правильно враховано положення ч. 5 ст. 9 КПК України, а саме, що кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), а тому обґрунтовано слідчий суддя прийняв до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів і відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок про те, що дана особа могла вчинити злочин.

Отже, апеляційний суд приходить до висновку, що органом досудового розслідування в судовому засіданні в суді першої інстанції доведена наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст.115 КК України, а тому доводи сторони захисту в цій частині є безпідставними.

Із наданих апеляційному суду матеріалів вбачається, що до клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_10 долучено додатки у вигляді копій документів, які завіренні відповідальною особою із проставлянням її прізвища та ініціалів, підпису та засвідчувальних слів «Згідно з оригіналом», проте не містить інших атрибутів, передбачених положеннями «Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємстві, в установах і організаціях, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 18.06.2015 року № 1000/5. Разом з тим, в апеляційних скаргах захисників не наводяться доводи та не зазначаються докази недостовірності інформації, викладеної в таких копіях документів, тому колегія суддів приходить до висновку, що вказані копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання, відповідають вимогам, наведеним в ст. 184 КПК України.

Доводи сторони захисту про відсутність доказів в матеріалах провадження про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, є необґрунтованими, оскільки і клопотання слідчого, і оскаржувана ухвала містить вичерпну відповідь на кожний з них.

Так, слідчим суддею обґрунтовано наявність, наведених в клопотанні слідчого ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Надані матеріали свідчать про встановлення ризиків передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме про існування небезпеки для суспільства, через те, що підозрюваний ОСОБА_10 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, а також, той факт, що покарання за кримінальне правопорушення є більш суворим, ніж наслідки та ризик втечі для підозрюваного ОСОБА_10 . При цьому, колегія суддів враховує, що лише цієї умови недостатньо для обрання запобіжного заходу. Так, прокурором доведене, що обґрунтовано існує ризик впливу ОСОБА_10 на свідків за провадженням, так як останній є діючим військовослужбовцем, що дає підстави вважати, що він має широке коло знайомств серед військових, а тому має змогу через дружні умовляння вплинути на свідків, які є його товаришами по службі, з метою отримання від них необхідних йому показань. Крім того, злочин було вчинено із застосуванням зброї.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У судовому засіданні прокурорами доведено, що більш м`який запобіжний захід обраний ОСОБА_10 на даній стадії кримінального провадження не міг запобігти встановленим ризикам, так як перебуваючи під особистим зобов`язанням або під дією іншого більш м`якого запобіжного заходу, підозрюваний ОСОБА_10 без будь-яких перешкод міг чинити вплив на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини, ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 3 постанови Пленуму ВСУ від 25 квітня 2003 року № 4 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строку тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства», запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Доводи апеляційних скарг про не роз`яснення підозрюваному його права є безпідставними та спростовуються наявною у матеріалах справи розпискою ОСОБА_10 від 27.02.2024 року про отримання пам`ятки про права та обов`язки підозрюваного. (а.с.185)

Доводи апеляційних скарг сторони захисту про порушення судом першої інстанції вимог ч.9 ст.135 КПК України не є слушними, оскільки відповідно до вимог ст.186 КПК України клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.

У зав`язку з викладеним не є слушними інші доводи сторони захисту про позбавлення захисників можливості прибути до суду, оскільки розгляд справи відбувся за участю підозрюваного та його захисників, їх участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції не впливає на законність рішення суду.

Доводи апеляційних скарг щодо незаконного тримання під вартою ОСОБА_10 27.02.2024 року та доводи про іншу ухвалу слідчого судді від 27.02.2024 року про відмову у продовженні запобіжного заходу не є предметом апеляційного розгляду, оскільки у даному випадку у апеляційному порядку оскаржена ухвалу слідчого судді Дружківського міського суду Донецької області від 27.02.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_10 , інші зазначені стороною захисту відомості відсутні у наявних матеріалах справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суддя при постановленні ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом. Між тим, положення ч. 3 ст. 176 КПК України зобов`язує суддю насамперед розглянути можливість застосування менш суворих заходів, ніж позбавлення волі.

Так, слідчим суддею, було додержано вищевказані норми закону та застосовано до підозрюваного ОСОБА_10 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави з наведенням в оскарженій ухвалі відповідних мотивів.

Колегія суддів, оцінив всі обставини справи, особу підозрюваного ОСОБА_10 , його стан здоров`я, приходить до висновку, що підстав для застосування стосовно ОСОБА_10 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою не має, так як він не зможе забезпечити запобіганню встановлених ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Колегія суддів не вбачає підстав для скасування ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_10 та відмови слідчому у задоволенні клопотання про продовження запобіжного заходу ОСОБА_10 .

Ураховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги захисників ОСОБА_9 та ОСОБА_6 які діють в інтересах підозрюваного ОСОБА_10 задоволенню не підлягають, ухвалу слідчого судді суду першої інстанції слід залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 422 КПК, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційні скарги захисників ОСОБА_9 та ОСОБА_6 які діють в інтересах підозрюваного ОСОБА_10 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Дружківського міського суду Донецької області від 27.02.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115, ч.3 ст.406 КК України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000883 від 02 липня 2023 року, залишити без змін.

Ухвала є остаточною та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді