Справа № 366/1677/24
Провадження № 1-кс/366/163/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.06.2024 смт. Іванків

Слідчий суддя Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчої відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000700, внесеному в ЄРДР 18.05.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Термахівка Іванківського району Київської області, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

05.06.2024 клопотання надійшло до суду.

Згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 05.06.2024, слідчим суддею визначено суддю ОСОБА_1 .

В період з 06.06.2024 по 12.06.2024 суддя ОСОБА_1 перебувала в нарадчій кімнаті, де ухвалювала вирок у справі № 366/1334/16-к.

Судове засідання з розгляду клопотання призначено на 17.06.2024.

17.06.2024 від прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000700 прокурора Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури надійшла заява, у якій він просить клопотання слідчої залишити без розгляду у зв`язку з тим, що підозрюваний ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився і працівники поліції не забезпечили його доставку у судове засідання для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалась, у зв`язку з неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Розглянувши заяву прокурора та вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до такого.

Відповідно до ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 36 КПК України, прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові та інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення прокурора.

Таким чином, здійснюючи досудове розслідування у кримінальному провадженні, орган досудового розслідування (слідчий, дізнавач, прокурор) самостійно вирішують, які заходи є необхідними та ефективними для проведення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування, відповідно вони самі розпоряджаються наданими їм КПК України правами, у тому числі правом на звернення з клопотанням про проведення слідчих (розшукових) дій, які за вимогами КПК України проводяться на підстав ухвали слідчого судді, застосуванням заходів забезпечення кримінального провадження тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Подання заяви прокурором про залишення без розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу свідчить про те, що необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала.

Крім цього, звернення з такою заявою через неможливість доставити підозрюваного органом досудового розслідування до суду, свідчить про формальний характер звернення слідчого з таким клопотанням та байдуже ставлення до наслідків його розгляду. Саме сторона кримінального провадження, яка звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді, суду, повинна самостійно вживати заходів, аби таке клопотання було розглянуте в строки та порядку, визначеному кримінальним процесуальним законодавством. Такий висновок слідчого судді узгоджується з критеріями однієї із засад КПК України як змагальність сторін (ст. 22 КПК України).

У цьому випадку слідчий суддя не може відмовити у задоволенні клопотання, оскільки воно у судовому засіданні не розглядалось, аргументи сторін не враховувались, а тому, на відмову у задоволенні клопотання немає підстав.

Кримінальним процесуальним законодавством не визначено, яка саме за формою та змістом має бути постановлена ухвала слідчим суддею (судом) у разі, якщо на час вирішення по суті клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування подав заяву про залишення такого клопотання без розгляду.

Разом з цим, постановлення слідчим суддею ухвали про залишення без розгляду процесуальних документів, поданих учасниками кримінально процесуальних відносин, передбачено законом (ч.4 ст.81, ч.3 ст.129, ч.1 ст.326, ч.2 ст.528 КПК України).

За змістом ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до переконання, що постановлення ухвали про залишення без розгляду зазначеного клопотання не суперечитиме загальним засадам кримінального провадження та відповідатиме його завданням, закріпленим у ст.2 КПК України.

Керуючись ст. ст. 9, 26, 38, 107, 309, 310, 372, КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчої відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000700, внесеному в ЄРДР 18.05.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1