Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/3476/24
Провадження №: 1-кс/332/221/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2024 р. м. Запоріжжя

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД відділення поліції № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором, про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000117 від 01.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

встановила:

До Заводського районного суду м. Запоріжжя надійшло клопотання дізнавача СД відділення поліції № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором, про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000117 від 01.06.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, яке обґрунтоване наступним.

01.06.2024 року на березі річки Дніпро на території Заводського району м. Запоріжжя, державними інспекторами Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Запорізькій області (Запорізький рибоохоронний патруль) виявлено ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , які займалися незаконним рибним добувним промислом, а саме за допомогою гумового човна «В-240» та 2 (двох) риболовних сіток незаконно виловили наступні водні біоресурси, а саме: 70 екземплярів риби особи «карась», загальною вагою 21 кг; 5 екземплярів риби особи «лящ» загальною вагою 2 кг; 2 екземпляри риби особи «сазан» загальною вагою 2,5 кг, чим спричинили матеріальну шкоду рибному господарству України, згідно із листом Інститут рибного господарства НААН України від 03.06.2024 № 4148/49/9-2024, у розмірі 7 431 неоподаткованого мінімуму доходів громадян, що еквівалентно 126 327 гривням.

За вказаним фактом 01.06.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000117 внесене кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та розпочато досудове розслідування.

При цьому, 01.06.2024 в ході проведення огляду місця події, а саме ділянки місцевості, що розташована вздовж прибережної лінії річки Дніпро (район с. Підпорожнянки) було виявлено, у тому числі, наступне: 1 (одну) ліскову сітку 50 мм, довжиною 135 м, висотою 1,9 м; 1 (одну) ліскову сітку 50 мм, довжиною 135 м, висотою 1,9 м; гумовий надувний човен марки «B-240» зеленого кольору; 2 (дві) одиниці (1 пара) весел срібного кольору з чорним пір`ям; 70 екземплярів риби особи «карась», загальною вагою 21 кг; 5 екземплярів риби особи «лящ», загальною вагою 2 кг; 2 екземпляри риби особи «сазан», загальною вагою 2,5 кг.

Вищевказані водні біоресурси та інше майно 01.06.2024 було вилучено Головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Запорізькій області (Запорізький рибоохоронний патруль) ОСОБА_6 в ході складання протоколу № 001271 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

11.06.2024 в ході проведення огляду на території Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Запорізькій області (Запорізький рибоохоронний патруль) за адресою: м. Запоріжжя вул. Чубанова, буд. 235, було вилучено наступне: 1 (одну) ліскову сітку 50 мм, довжиною 135 м, висотою 1,9 м; 1 (одну) ліскову сітку 50 мм, довжиною 135 м, висотою 1,9 м; гумовий надувний човен марки «B-240» зеленого кольору; 2 (дві) одиниці (1 пару) весел срібного кольору з чорним пір`ям.

Вказане вилучене майно визнано речовими доказами та передано на зберігання до камеру схову речових доказів Відділення поліції № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області за адресою: АДРЕСА_1 .

Оскільки вилучені предмети мають доказове значення у кримінальному провадженні, так як зберегли на собі сліди злочину, а також використані як засоби для його вчинення, дізнавач посилаючись на вимоги п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, просив накласти арешт на вказане майно, яке перебувало у користуванні ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Дізнавач ОСОБА_3 та прокурор ОСОБА_7 , в судове засідання не з`явилися, звернулися до суду з заявами про розгляд клопотання про арешт майна без їх участі, додатково зазначивши, що клопотання підтримують.

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , у користуванні яких перебувало майно, в судове засідання також не з`явилися, подали заяви про розгляд справи без їх участі. Проти накладення арешту на спірне майно не заперечували.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання про арешт майна, приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 ст. 170 КПК України, визначено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, аналізуючи наведене, слідчий суддя доходить висновку, що слідчим доведена наявність достатніх підстав вважати, що вказане майно є речовим доказом, має доказове значення у кримінальному провадженні, а тому з метою збереження речових доказів, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та для доведення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, слід накласти арешт на зазначене слідчим у клопотанні майно.

Керуючись ст. ст. 170 - 173, 309, 372 КПК України, слідча суддя

постановила:

Клопотання дізнавача СД відділення поліції № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором, про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000117 від 01.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на майно а саме: 1 (одну) ліскову сітку 50 мм, довжиною 135 м, висотою 1,9 м; 1 (одну) ліскову сітку 50 мм, довжиною 135 м, висотою 1,9 м; гумовий надувний човен марки «B-240» зеленого кольору; 2 (дві) одиниці (1 пару) весел срібного кольору з чорним пір`ям, які перебували у користуванні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_3 , з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1