Справа № 203/1163/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2024 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

адвоката - ОСОБА_4

підозрюваної - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпрі клопотання прокурора другого відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Резекне Латвійської

РСР, громадянки України, не одруженої, офіційно не працевлаштованої, раніше не судимої,

зареєстрованої та проживаючої за адресою:

АДРЕСА_1 ,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.303 КК України, заявлене у рамках кримінального провадження №0000469,-

ВСТАНОВИВ:

Третім слідчим відділом (з дислокацією у м.Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого у м.Полтаві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000469 від 28.08.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.3 ст.302, ч.2 ст.303, ч.1 ст.307 КК України.

29 квітня 2024 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.303 КК України, у сутенерстві (діях по забезпеченню заняття проституцією іншою особою), вчиненому щодо кількох осіб, за попередньою змовою групою осіб.

В наданому клопотанні прокурором поставлено питання про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрювана та її захисник проти задоволення клопотання не заперечували.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.

Мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також обставини, що враховуються при його обранні, визначені ст.ст.177,178 КПК України.

Згідно ч.ч.1,2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч.ч.1,4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Перевіряючи доводи клопотання та заперечення сторони захисту, слідчий суддя враховує, що наявність обгрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач може зробити висновок, що дана особа могла б скоїти злочин. На даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, питання остаточної кваліфікації дій, а на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення відповідного злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: протоколи допиту свідків; протоколи оглядів предметів та приміщень; протоколи обшуків; протоколи пред`явлення осіб для впізнання, в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.303 КК України та дають вагомі підстави вважати про наявність обгрунтованої підозри у його вчиненні ОСОБА_5 .

Також слідчий суддя враховує, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обгрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя приймає до уваги дані про особу підозрюваної, зокрема, її вік, відсутність судимостей, наявність постійного місця проживання.

Разом з цим, ОСОБА_5 на підставі достатніх доказів повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 7-ми років.

Таким чином, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній в разі визнання її винною у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та усвідомлення останньою можливості засудження до позбавлення волі на тривалий термін, може бути мотивом та підставою для вчинення підозрюваною дій з переховування від органів досудового розслідування та суду і є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків такого переховування.

Вказана обставина, а також обізнаність підозрюваної про обставини вчинення кримінального правопорушення, особу свідків та інших підозрюваних, дає достатні підстави вважати про існування ризиків перешкоди кримінальному провадженню, у т.ч. шляхом незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому провадження з метою зміни ними обсягу та змісту своїх свідчень на користь підозрюваної під час досудового розслідування та в суді.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків вчинення підозрюваною дій, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, з урахуванням яких, фактичних обставин кримінального правопорушення, яке інкримінуються підозрюваній; даних про її особу, слідчий суддя вважає, що необхідним та достатнім запобіжним заходом, який має бути застосований до підозрюваної на даному етапі досудового розслідування, забезпечить запобіганню наявним ризикам та належну процесуальну поведінку останньої, є домашній арешт у нічний час.

Керуючись ст.ст.177,178,181,183,184,193,194,196,369-372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді у вигляді домашнього арешту, за адресою її зареєстрованого та фактичного місця проживання: АДРЕСА_1 , строком на два місяці, тобто до 30 червня 2024 року включно, із забороною залишати вказане житло в період часу з 22-00 г. до 06-00 г.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до вимог ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвалу направити для виконання до органу поліції за місцем проживання підозрюваної.

Контроль за виконання ухвали покласти на прокурора.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1