Справа № 686/4874/24
Провадження № 1-кс/686/1771/24
18 лютого 2024 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Кропивницького, українки, громадянки України, із середньою-спеціальною освітою, неодруженої, непрацюючої, на утриманні малолітніх дітей не має, зареєстрованої у АДРЕСА_1 , раніше судимої,
Слідчий ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду ; незаконного впливу на потерпілих та/або свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.
В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.
Підозрювана та її захисник заперечили проти задоволення клопотання.
Захисник зазначив, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту буде достатнім для забезпечення її належної процесуальної поведінки.
ОСОБА_6 причетність до вчинення кримінального правопорушення не заперечує, проте стверджує, що мала намір повернути грошові кошти у подальшому за викрадені речі.
Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.
17.02.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
За версією органу досудового розслідування, ОСОБА_6 , 15.02.2024 року, близько 13 год. 40 хв., перебуваючи в приміщенні магазину «Аврора», що знаходиться по вул. Кам`янецькій, 47 в м. Хмельницький, де здійснює свою підприємницьку діяльність ТОВ «ВИГІДНА ПОКУПКА», прийняла рішення про вчинення крадіжки товару з метою власного збагачення.
Вказаними умисними протиправними діями ОСОБА_6 заподіяла ТОВ «ВИГІДНА ПОКУПКА» майнову шкоду на загальну суму 1197 грн.
Своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому в умовах воєнного стану, ОСОБА_6 вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.
Також встановлено, що ОСОБА_6 , 16.02.2024 року, близько 13 год. 20 хв., перебуваючи в приміщенні магазину «Аврора», що знаходиться по вул. Проскурівській, 60/1 в м. Хмельницький, де здійснює свою підприємницьку діяльність ТОВ «ВИГІДНА ПОКУПКА», прийняла рішення про вчинення крадіжки товару з метою власного збагачення.
Тоді ж, ОСОБА_6 розуміючи та усвідомлюючи, що в державі діє воєнний стан, який введений на території України Указом Президента України за №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та продовжений Указами Президента України, востаннє Указом Президента України № 49/2024 від 05.02.2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України № 3564-IX від 06.02.2024, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, перебуваючи у торгівельній залі вищевказаного магазину, переконавшись що за її діями ніхто не спостерігає, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи та свідомо бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, з метою особистого збагачення, діючи умисно, повторно, таємно, в умовах воєнного стану, здійснила крадіжку двох пар бездротових навушників марки «Wireless TWS-5» вартістю 399 грн. кожен, загальною вартістю 798 грн, та двох бездротових навушників марки «HAVIT TW976» вартістю 399 грн. кожен, загальною вартістю 798 грн, які ОСОБА_6 помістила під власну куртку, в яку була одягнута та утримуючи при собі викрадене, не розрахувавшись на касі за вищезазначений товар, покинула місце вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись ним в подальшому на власний розсуд.
Вказаними умисними протиправними діями ОСОБА_6 заподіяла ТОВ «ВИГІДНА ПОКУПКА» майнову шкоду на загальну суму 1596 грн.
Своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, ОСОБА_6 вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.
Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованихїй кримінальних правопорушень повністю підтверджується наступними зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
-Протоколами прийняття заяв про вчинені кримінальні правопорушення;
-Протоколами огляду місця події;
-Відеозаписами з камер спостереження з місця події;
-Повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 17.02.2024 ;
Отже, підозрювана ОСОБА_6 обґрунтовано причетна до вчинення тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років,раніше вчиняв кримінальні правопорушення проти власності.
Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).
Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Під час розгляду клопотання наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років позбавлення волі.
Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує їй у випадку визнання її винуватою, співставляючи можливі негативні для неї наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є високим.
Крім цього установлено, що підозрювана раніше судима та відносно неї спрямований до суду обвинувальний акт про обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, пов`язаного із незаконним зберіганням психотропних речовин.
За наданими стороною обвинувачення відомостями підозрювана ОСОБА_6 не з`являлася до суду для розгляду обвинувального акта відносно неї та перебуває у зв`язку із цим у розшуку.
При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
У разі незастосування запобіжного заходу це дозволить підозрюваній, яка обізнана, що свідком у кримінальному провадженні, зокрема є ОСОБА_8 , зя ким вона прибула до м.Хмельницького, зможе шляхом умовлянь, або будь-яким іншим чином вплинути на нього з метою серед іншого зміни показань про обставини провадження, як на стадії досудового розслідування, так і під час судового розгляду.
При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється соціальні зв`язки підозрюваної, які яка неодружена, зареєстрована за місцем проживання у м.Кропивницькому за місцем проживання її бабусі, проте зі слів проживає у місті Києві із хлопцем.
Разом із цим, із наданих стороною обвинувачення судових рішень, зокрема вироку суду та ухвали про надання дозволу на затримання ОСОБА_6 вбачається, що вона щоразу повідомляє різні адреси свого фактичного місця проживання, що свідчить про відсудінсть у неї постійного місця проживання поза межами м.Кропивницького.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. (частина 1 статті 183 КПК).
Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1)особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт;
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.
Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину в умовах воєнного стану.
Слідчий у клопотанні просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зазначає що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам.
Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
Слідчий суддя враховує, що підозрювана вирішила отримувати доходи у протиправний спосіб шляхом вчинення крадіжок та із пояснень ОСОБА_6 слідує, що вона розраховувала, що за такі дії її не ув`язнять.
Слідчий суддя відхиляє версію підозрюваної про її бажання розрахуватись у подальшому за викрадені речі, щоб не мати проблем із правоохоронними органами та щоб не перебуватиу розшуку, оскільки зафіксовано, що ОСОБА_6 протягом кількох днів вчиняла крадіжки, а її бажання видати частину викраденого майна пов`язане із встаноленням її сооби првовохоронним органом внаслідок звернення із заявою відносно неї про вчинення кримінального правопорушення.
Аналізуючи обставини інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваної ОСОБА_6 її вік, стан здоров`я, майновий та сімейний стан, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.
Слідчий суддя також враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному судовому розгляді цього кримінального провадження, яке можливе за умов нівелювання ризиків.
Водночас, на переконання слідчого судді, усі досліджені обставини вчинення кримінального правопорушення, поведінка підозрюваного свідчать про те, що запобігти існуючим ризикам за допомогою інших запобіжних заходів неможливо.
Особисте зобов`язання або домашній арешт в певний період доби в світлі конкретних обставин цього кримінального провадження не є спроможними забезпечити виконання завдань кримінального провадження і нівелювати його ризики в силу відсутності достатніх для даного стадії кримінального провадження стримуючих приписів.
За приписами п.5 ч.2 ст.183 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;
З огляду на викладене,слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання нею процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
При цьому більши розмір застави з урахуванням відсутсноті у підозрюваної будь-яких доходів та соціальних зв`язків ОСОБА_6 які обмежуються родинними відносинами із бабусею та рідними дядьком, відомості про доходи яких щодо спроможності внести за неї заставу у більшому розмірі відсутні.
А тому інший розмір застави, зокрема у 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, про що зазначає слідчий у клопотанні, буде завідомо непомірним для підозрюваної.
Слідчий суддя зазгнаачає, що усі встановлені обставини свідчать, що ризик втрати застави ОСОБА_6 саме в такому розмірі у разі її сплати буде належним стримуючим приписом від порушення нею цього альтернативного запобіжного заходу.
Строк тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування.
За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню частково.
Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваної у вчинені злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк по 16 квітня 2024 року включно.
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- здати на зберігання відповідному органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України ( у разі наявності).
У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.
Ухвала діє по 16 квітня 2024 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя