Справа № 308/5377/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання заступника начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 , подане у кримінальному провадженні №0000168, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 24 лютого 2023 року, про застосування щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Велика Добронь, Ужгородського району, Закарпатської області, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, одруженого, з середньою освітою, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

встановив:

З розглядуваного клопотання та матеріалів доданих до нього з`ясовано, що у провадженні слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000168, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 24 лютого 2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

В клопотанні зазначено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник злочинний умисел, спрямований на організацію незаконного переправлення осіб призовного віку від 18 до 60 років, яким обмежено виїзд за кордон, через державний кордон України, всупереч обмеженням, встановленим Законом України «Про правовий режим воєнного стану», з корисливих мотивів. Так, ОСОБА_4 , розробив злочинну схему, відповідно до якої, він підводить до встановлено місця, неподалік державного кордону України з Словацькою Республікою, особу або осіб призовного віку від 18 до 60 років, яким обмежено виїзд за кордон та за обумовлено грошову винагороду надає поради та вказівки, зокрема вказує точний напрямок руху через державний кордон України поза межами пунктів пропуску, після чого особи призовного віку передають грошову винагороду вказаній особі.

Слідчий в клопотанні зазначає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а саме в організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України порадами, вказівками та наданням засобів, вчиненому з корисливих мотивів. 25.03.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Слідчий, посилаючись на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, яке підтверджується рядом доказів, а також з метою попередження ризиків переховування підозрюваного від органу досудового розслідування суду, незаконного впливу на учасників у цьому кримінальному провадженні тощо просить застосувати до такого запобіжний захід у вигляді запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят діб.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити таке з підстав обґрунтованості підозри та наявності ризиків для кримінального провадження, які неможливо попередити, застосувавши більш м`який запобіжний захід.

Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під домашнім арештом в нічний період доби, оскільки підозра необґрунтована, ризики, на які посилається прокурор, не підтверджені.

Підозрюваний в судовому засіданні вину не визнав, щодо запобіжного заходу підтримав позицію захисника.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши та оцінивши докази, якими обґрунтовуються клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Витягом з ЄРДР стверджується, що ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000168, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 24 лютого 2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

25.03.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

У відповідності до ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, яка за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (справа «Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, § 219, 21.04.2011р.).

Відповідно до практики ЄСПЛ, «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 р., § 57).

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується: : повідомлення про виявлення кримінального правопорушення від 23.02.2024 року; показами свідка ОСОБА_8 від 26.02.2024 та 25.03.2024; показами свідка ОСОБА_9 від 25.03.2024; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 25.03.2024 тощо.

Окрім цього в судовому засіданні досліджено протокол допиту свідка від 26.02.2024.

Сукупність фактичних даних, які містяться в наведених доказах, є достатньою для висновку про причетність підозрюваного до інкримінованого йому злочину. При цьому зазначені у розглядуваному клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, отже за переконанням слідчого судді, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Разом з тим слідчий суддя зауважує, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Окрім того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» Європейський Суд з прав людини зазначив, що поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчий суддя враховує, що при обранні запобіжного заходу підозрюваному зазначений слідчим в клопотанні та заявлений прокурором в судовому засіданні ризик того, що підозрюваний може переховуватися від слідства та суду знайшов своє підтвердження, так як ОСОБА_4 проживає у прикордонному районі, підозрюється у організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України та сприяння їх вчиненню порадами, вказівками, наданням засобів, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, а відтак будучи обізнаним у можливих способах перетину державного кордону, зокрема поза межами пунктів пропуску, може покинути територію України та переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду за кордоном.

Означений ризик також посилюється з огляду на тяжкість злочину, у якому особа підозрюється, а саме те, що санкція статті ч. 3 ст. 332 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

Також слідчий суддя вважає наявним ризик незаконного впливу на учасників у даному кримінальному провадженні, оскільки перебуваючи на волі, або без відповідних процесуальних обов`язків, покладених на нього судом, ОСОБА_4 може чинити психологічний чи фізичний тиск на свідків з метою зміни даних ними слідству показів, що зрештою утруднить встановлення об`єктивної істини у цьому кримінальному провадженні.

Крім того слідчий суддя вважає доведеним ризик можливого продовження злочинної діяльності підозрюваним, так як в Україні триває призов на військову службу по мобілізації, при цьому обмежено виїзд за кордон чоловіків віком від 18 до 60 років, а відтак будучи обізнаним зі способами перетину державного кордону, зокрема поза межами пунктів пропуску, підозрюваний може надавати бажаючим нелегально покинути Україну засоби та вказівки щодо такого перетину за грошову винагороду.

Слідчий суддя враховує обставини, окрім вищевказаних, що характеризують підозрюваного, а саме те, що останній раніше не судимий, одружений.

В рішенні у справі «Лабіта проти Італії» Європейський суд з прав людини вказує, що тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Так, наразі в Україні триває воєнний стан, вчинення підозрюваним злочину в означений час з корисливих мотивів засуджується законом і суспільством.

При цьому слідчий суддя вважає, що прокурором не обґрунтовано неможливість застосування альтернативних запобіжних заходів, не пов`язаних з ізоляцією підозрюваного від суспільства, оскільки вищевказані ризики, на думку суду, можливо попередити, поклавши на підозрюваного дотримання ряду процесуальних обов`язків.

З врахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим, прокурором доведено обставини, передбачені пунктом 1, 2 частини 1 статті 194 КПК України, але не доведено обставини, передбачені пунктом 3 частини 1 цієї статті, а тому в задоволенні клопотання про обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під варту слід відмовити.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

На підставі наведеного, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, загальних засад кримінального провадження, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно з ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний працює, є діючим військовослужбовцем.

З огляду на вищевказане слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши останньому залишати місце свого фактичного проживання без дозволу слідчого або прокурора у нічний період доби.

Разом з тим слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати підозрюваного протягом двох місяців з дня постановлення зазначеної ухвали виконувати обов`язки, передбачені статтею 194 КПК, й вказані в резолютивній частині ухвали.

Саме такий запобіжний захід, на думку суду, буде достатнім та зможе забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Керуючись ст.ст.176, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 310 КПК України, слідчий суддя

постановив:

У задоволенні клопотання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під домашнім арештом, заборонивши останньому залишати місце свого проживання за адресою АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду у період доби з 23 години 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_4 під домашнім арештом визначено до двох місяців, а саме до 24 травня 2024 включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду за викликом;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

-не відлучатись із населеного пункту, в якому проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду.

-здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Строк дії покладених на підозрюваного обов`язків становить два місяці й визначено до 24 травня 2024 року включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі невиконання вищезазначених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000168.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1