Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/887/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 лютого 2024 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «СТАНЛІБ» (), про скасування арешту майна

У С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ТОВ "СТАНЛІБ" (), про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000307 від 10.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України, накладеного на підставі Ухвали слідчого судді Подільського районного суду м.Києва, ОСОБА_5 , від 12.12.2023 року у справі № 758/15139/23.

Клопотання вмотивовано тим, що представник власника майна вважає арешт накладений на майно, а саме, на грошові кошти які знаходяться розрахункових рахунках в ПуАТ «АКОРДБАНК» (МФО 380634): № НОМЕР_1 (978 ЄВРО),№ НОМЕР_1 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ), № НОМЕР_1 (840 ДОЛАР США), що належать ТОВ "СТАНЛІБ" на підставі Ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києві, ОСОБА_5 , від 12.12.2023 року у справі № 758/15139/23, не обґрунтованим. ТОВ "СТАНЛІБ" жодного відношення до будь-яких протиправних дій не має, здійснює законну господарську діяльність, сплачує податки до державного бюджету України.

Кошти на які накладено арешт були отриманні внаслідок надання послуг контрагентам відповідно до договорів та не є такими, які набуті протиправним шляхом, та отримані в результаті виконання робіт надання послуг. Також, кошти на які накладено арешт не є знаряддям вчинення злочину, не містять слідів вчинення кримінального правопорушення та не несуть жодної доказової бази. В рамках даного кримінального провадження ТОВ "СТАНЛІБ" та його посадові особи не мають жодного процесуального статусу.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав з мотивів викладених у ньому, просив суд його задовольнити.

Прокурор щодо задоволення клопотання про скасування арешту майна заперечував.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, дійшов наступних висновків.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва, ОСОБА_5 від 12.12.2023 року у справі № 758/15139/23 було накладено арешт на грошові кошти ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «СТАНЛІБ» (), що знаходяться на рахунках відкритих в ПуАТ «АКОРДБАНК» (МФО 380634):

№ НОМЕР_1 (978 ЄВРО), № НОМЕР_1 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ), № НОМЕР_1 (840 ДОЛАР США).

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (відповідно до рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льоннрот проти Швеції", п. п. 69 і 73, Series A N 52). Тобто, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.

Ознайомившись з матеріалами клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що, станом на час розгляду клопотання в суді, представником власників майна, доведено наявність правових підстав передбачених ст. 174 КПК України щодо скасування арешту на майно накладеного Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від 12.12.2023 року у справі № 758/15139/23.

Отже, на час розгляду клопотання в суді, ТОВ "СТАНЛІБ» не є фігурантами та не має процесуального статусу у кримінальному провадженні №0000307 від 10.10.2023. Грошові кошти на рахунках ТОВ "СТАНЛІБ", на які булу накладено арешт не є предметом кримінального правопорушення, вони отримані внаслідок господарської діяльності ТОВ "СТАНЛІБ" та належать підприємству, грошові кошти на рахунках підприємства не мають значення для кримінального провадження, оскільки не містять слідів злочину.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу на те, що слідчий/прокурор зобов`язані довести необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, наявність потреб досудового розслідування у такому арешті майна, актуальність цього питання.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи потреби для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Керуючись, ст. 41 Конституції України, ст. ст. 98, 170 - 173, 309 КПК України,-

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «СТАНЛІБ», про скасування арешту майна - задовольнити;

Арешт, накладений на грошові кошти на підставі Ухвали слідчого судді Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_5 від 12.12.2023 року у справі № 758/15139/23 на банківські рахунки ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «СТАНЛІБ» (), відкриті в ПуАТ «АКОРДБАНК» (МФО 380634):

-№ НОМЕР_1 (978 ЄВРО);

-№ НОМЕР_1 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ);

-№ НОМЕР_1 (840 ДОЛАР США) - скасувати;

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді;

Слідчий суддя Подільського

районного суду м. Києва ОСОБА_6