Справа № 461/2304/22
Провадження № 1-кс/461/896/24
УХВАЛА

09.02.2024 року, слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участі:

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Львові клопотання прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Поруби Яворівського району Львівської області, українця, громадянина України, одруженого, працюючого на посаді директора Державного підприємства «Мостиське Військове лісництво», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ; проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000047 від 20 квітня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 367, ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 246 КК України, в межах якого ОСОБА_5 та ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 246 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду із вказаним клопотанням, яке обґрунтовує тим, директор державного підприємства «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_5 , незважаючи на обов`язок неухильного дотримання вимог законодавства та ч. 2 ст. 19 Конституції України, згідно якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, умисно, всупереч зазначеному, організував незаконну порубку дерев у лісі шляхом використання інших осіб, які не були обізнані про його дійсні наміри.

Зокрема, директор ДП «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_5 , діючи умисно, тобто передбачаючи негативні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, будучи належним чином ознайомленим з порядком та правилами відведення ділянок в рубки та здійснення таких, діючи всупереч вимог Санітарних правил в лісах України затверджених постановою КМ України № 555 від 27.07.1995 зі змінами, Методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Державного агентства лісових ресурсів України, затверджених наказом Державного агентства лісових ресурсів України від 21.01.2013 № 9, Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2007 року № 761, Лісового кодексу України, Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», організував незаконну рубку дерев за наступних обставин.

У порушення вимог п.п. 2.1., 2.2. та 2.3. Методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Державного агентства лісових ресурсів України, затверджених наказом Державного агентства лісових ресурсів України 21.01.2013 № 9, ОСОБА_5 , без погодження Львівського обласного управління лісового та мисливського господарства складу ланки, видав та підписав наказ директора державного підприємства «Мостиське військове лісництво» № 13-в від 04.01.2022 «Про створення ланки з відведення та огляду місць заготівлі деревини таксації ділянок в рубку», відповідно до якого:

1) З 04.01.2022 затверджено склад спеціалізованої ланки по відводах і таксації лісосік в наступному складі: керівник ланки ОСОБА_6 , член ланки ОСОБА_7 ;

2) Згідно п. 8.3 «Методичних вказівок…», ввести в обов`язки ланки по відводах виконання робіт з огляду місць заготівлі деревини;

3) Забезпечити ланку клеймом для відводу дерев;

4) Для відведення та таксації лісосік не залучати осіб, які в майбутньому будуть організовувати та проводити лісозаготівельні роботи; здійснювати відпуск дерев;

5) Під час проведення робіт з відведення та таксації лісосік присутність майстра обходу лісництва обов`язкова.

Підставою для видання та підписання якого стали накази Державного комітету лісового господарства України від 22.11.2010 № 403 "Про підвищення якості відведення лісосік та Державного агентства лісових ресурсів України від 18.07.2011 № 508 "Про внесення змін до наказу Держкомлісгоспу від 22.11.2010 № 403", які втратили чинність 21.01.2013.

У порушення вимог п.п. 2.1., 2.2. та 2.3. Методичних вказівок директор підприємства ОСОБА_5 , без погодження Львівського обласного управління лісового та мисливського господарства складу ланки, видав та підписав аналогічний наказ директора державного підприємства «Мостиське військове лісництво» № 13-в від 02.01.2023.

В подальшому, директор ДП «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_5 , достовірно знаючи та усвідомлюючи, що відповідно до Санітарних правил в лісах України, відведення ділянок для подальшої санітарної рубки листяних насаджень проводиться при наявності листя на деревах, 30.11.2022 підписав та скерував лист до Державного спеціалізованого лісозахисного підприємства «Львівлісозахист» про направлення спеціалістів лісопатологів до державного підприємства «Мостиське військове лісництво», для проведення лісопатологічного обстеження насаджень на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану лісів, а саме вибіркових санітарних рубок в насадженнях Підприємства.

Так, 16.12.2022, на виконання вказаного листа, за участі працівників Державного спеціалізованого лісозахисного підприємства «Львівлісозахист» та працівників державного підприємства «Мостиське військове лісництво», проведено лісопатологічне обстеження насаджень на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану лісів, а саме вибіркових санітарних рубок в насадженнях Підприємства на загальній площі 215,2 га.

За результатом вказаного лісопатологічного обстеження ДСЛП «Львівлісозахист», яке проводилось рекогносцирувальним методом з уточненням меж ділянок, шляхом проходження по периметру та по ходових лініях, окомірним способом без залучення лабораторії та без вилучення біологічних зразків деревини для аналізу, з метою визначення видового складу хвороб, шкідників та інших патологій лісових насаджень, встановленні ступеня пошкодження дерев, які підлягають обов`язковому вирубуванню згідно вимог «Санітарних правил в лісах України», виявили на обстежуваній території погіршення стану лісових насаджень внаслідок слабкої ступені пошкодження дерев стовбуровими шкідниками. Омела, коренева губка та осінній опеньок в ході даного обстеження виявлені не були.

На підставі наведених вище матеріалів обстеження, ОСОБА_6 , будучи в той час т.в.о. директора Підприємства, склав та підписав перелік заходів з поліпшення санітарного стану лісів, після чого 19.12.2022 погодив його у директора Державного спеціалізованого лісозахисного підприємства «Львівлісозахист» та 22.12.2023 Львівському обласному управлінні лісового та мисливського господарства, згідно якого причиною призначення заходів з поліпшення санітарного стану лісів у кварталі 44 виділів 34, 35, 37 та 47 є трутовики та гниль, і відповідно до таксаційної характеристики, дані насадження відносяться до 1 та 2 класів бонітету насаджень, тобто до найпродуктивнішого лісу.

Вказаний перелік заходів став підставою для здійснення заступником директора ДП «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_6 у січні-лютому 2023 року незаконного відводу дерев під рубку, складанні матеріально-грошових оцінок лісосік та видачі лісорубних квитків, що суперечить вимогам п. 6 Санітарних правил в лісах України з огляду на те, що лісові насадження на ділянках, де здійснювався відвід дерев у санітарну рубку, складались з листяних дерев породи дуб червоний, клен, граб, бук та інших листяних дерев, на яких через кліматичні та біологічні особливості в період здійснення даного відводу лісових насаджень під санітарну рубку (в зимову пору року) відсутнє листя.

Вказані дії ОСОБА_5 є порушенням п. 6 Санітарних правил в лісах України з огляду на відсутність через зимовий період року листя на листяних насадженнях на момент здійснення такого відводу і відсутність підтверджених будь-яким чином уражень вказаних дерев омелою, кореневою губкою, чи осіннім опеньком.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що лісопатологічне обстеження насаджень у кварталі 44 на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану лісів, а саме вибіркових санітарних рубок в насадженнях ДП «Мостиське військове лісництво», проведено 16 грудня 2022 року, тоді коли на деревах був відсутній листяний покрив, що унеможливлює визначення сухостійних дерев, чим порушено вказані вимоги при проведенні відводів, та в подальшому на підставі якого заступником директора ОСОБА_6 здійснено відвід ділянок під вибіркові санітарні рубки дерев, чим порушено вказані вимоги при проведенні відводів.

В подальшому, 25.01.2023 заступник директора державного підприємства «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_6 , будучи підлеглою відносно ОСОБА_5 особою, всупереч встановленого порядку, виписав лісорубний квиток № 1 серії ЛЬ ЛРК №026308 на вибіркову санітарну рубку 2023 року в кварталах 36, 37 та 44, який в подальшому було погоджено в порушення вимог встановленого п. 6 Санітарних правил в лісах України порядку директором підприємства ОСОБА_5 , внаслідок чого у вказаних кварталах підпорядкованими директору підприємства ОСОБА_5 та заступнику директора ОСОБА_6 працівниками ДП «Мостиське військове лісництво» проведено вибіркову санітарну рубку всупереч встановленого порядку.

Внаслідок даних протиправних дій директора підприємства ОСОБА_5 та його заступника ОСОБА_6 працівниками ДП «Мостиське військове лісництво», які не були обізнаними про незаконний характер даного лісорубного квитка, проведено вибіркову санітарну рубку всупереч встановленого порядку, чим порушено цінність захисних функцій насаджень, незалежно від категорії поділу лісів, за рахунок чого локально погіршились екологічні властивості, а саме водоохоронні (водо- та снігорегулюючі), вітрозахисні, снігозахисні, ґрунтозахисні та інші екологічні властивості насадження та як наслідок заподіяно шкоду навколишньому середовищу.

Зокрема, на ділянці лісу у кварталі № 36 у виділі 17 площею 2,0 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №1 від 25.01.2023 серії ЛЬ ЛРК № 026308 зрубано 122 дерев різних порід та діаметрів, внаслідок чого заподіяна шкода лісу, що відповідно до «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» (далі за текстом Такса ), що є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» становить 987 426,94грн.

Окрім цього, на ділянці лісу у кварталі № 37 у виділі 28 площею 2,0 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №1 від 25.01.2023 серії ЛЬ ЛРК № 026308 зрубано 88 дерев різних порід та діаметрів, внаслідок чого заподіяна шкода лісу, що відповідно до «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» (далі за текстом Такса ), що є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» становить 964 645,91 грн. (дев`ятсот шістдесят чотири тисячі шістсот сорок п`ять гривень 91 копійка).

Окрім цього, на ділянці лісу у кварталі № 44 у виділі 34 площею 1,7 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №1 від 25.01.2023 серії ЛЬ ЛРК № 026308 зрубано та встановлено факт незаконної порубки 23 дерев різних порід та діаметрів, внаслідок чого заподіяна шкода лісу, що відповідно до «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» (далі за текстом Такса ), що є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» становить 390 828,03 грн.

Окрім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що 08.02.2023 ОСОБА_8 , будучи підлеглою відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_6 особою, не будучи обізнаним з протиправним умислом ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , в супереч встановленого порядку виписав лісорубний квиток № 2 серії ЛЬ ЛРК № 026309 на вибіркову санітарну рубку 2023 року в кварталі 44, який в подальшому був погоджений в супереч встановленого порядку, тобто незаконно виданий ОСОБА_6 , в наслідок чого на ділянках даного кварталу підлеглими ОСОБА_5 та ОСОБА_6 працівниками ДП «Мостиське військове лісництво» проведено вибіркову санітарну рубку в супереч встановленого порядку.

Внаслідок даних протизаконних дій підлеглими ОСОБА_6 та ОСОБА_5 лісниками, які не були обізнаними про незаконний характер даного лісорубного квитка, проведено санітарну рубку дерев в супереч встановленого порядку, чим порушено цінність захисних функцій насаджень, незалежно від категорії поділу лісів, за рахунок чого локально погіршились екологічні властивості, а саме водоохоронні (водо- та снігорегулюючі), вітрозахисні, снігозахисні, ґрунтозахисні та інші екологічні властивості насадження та як наслідок заподіяно шкоду навколишньому середовищу.

Зокрема, на ділянці лісу у кварталі № 44 у виділі 37 площею 2,6 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №2 від 08.02.2023 серії ЛЬ ЛРК № 026309 зрубано та встановлено факт незаконної порубки 3 дерев різних порід та діаметрів, внаслідок чого заподіяна шкода лісу, що відповідно до «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» (далі за текстом Такса ), що є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» становить 77 664,22 грн.

Таким чином, внаслідок незаконної, порубки 3 дерев різних порід та діаметрів у кварталі № 44 у виділі 37 площею 2,6 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №2 від 08.02.2023 серії ЛЬ ЛРК № 026309 за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства, на території ДП «Мостиське військове лісництво», досліджувані насадження локально знизили свої екологічні властивості.

Окрім цього, на ділянці лісу у кварталі № 44 у виділі 47 площею 2,4 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №2 від 08.02.2023 серії ЛЬ ЛРК № 026309 зрубано та встановлено факт незаконної порубки 6 дерев різних порід та діаметрів, внаслідок чого заподіяна шкода лісу, що відповідно до «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» (далі за текстом Такса ), що є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» становить 180 620,40 грн.

Таким чином, внаслідок незаконної, порубки 6 дерев різних порід та діаметрів у кварталі № 44 у виділі 47 площею 2,4 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №2 від 08.02.2023 серії ЛЬ ЛРК № 026309 за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства, на території ДП «Мостиське військове лісництво», досліджувані насадження локально знизили свої екологічні властивості.

Окрім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що 17.02.2023 ОСОБА_6 , будучи підлеглою відносно ОСОБА_5 особою, діючи спільно з ОСОБА_5 , в супереч встановленого порядку виписав лісорубний квиток № 3 від 17.02.2023 серія ЛЬ ЛРК № 026310 на вибіркову санітарну рубку 2023 року в кварталі 37, який в подальшому був погоджений в супереч встановленого порядку, тобто незаконно виданий, ОСОБА_6 в наслідок чого на ділянках даного кварталу підлеглими ОСОБА_5 та ОСОБА_6 працівниками ДП «Мостиське військове лісництво» проведено вибіркову санітарну рубку в супереч встановленого порядку.

Внаслідок даних протизаконних дій підлеглими ОСОБА_6 та ОСОБА_5 лісниками, які не були обізнаними про незаконний характер даного лісорубного квитка, проведено санітарну рубку дерев в супереч встановленого порядку, чим порушено цінність захисних функцій насаджень, незалежно від категорії поділу лісів, за рахунок чого локально погіршились екологічні властивості, а саме водоохоронні (водо- та снігорегулюючі), вітрозахисні, снігозахисні, ґрунтозахисні та інші еологічні властивості насадження та як наслідок заподіяно шкоду навколишньому середовищу.

Зокрема, на ділянці лісу у кварталі № 37 у виділі 3 площею 0,9 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №3 від 17.02.2023 серія ЛЬ ЛРК № 026310 зрубано та встановлено факт незаконної порубки 13 дерев різних порід та діаметрів, внаслідок чого заподіяна шкода лісу, що відповідно до «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» (далі за текстом Такса ), що є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» становить 289 971,79 грн.

Таким чином, внаслідок незаконної, порубки 13 дерев різних порід та діаметрів у кварталі № 37 у виділі 3 площею 0,9 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №3 від 17.02.2023 серія ЛЬ ЛРК № 026310 за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства, на території ДП «Мостиське військове лісництво», досліджувані насадження локально знизили свої екологічні властивості.

Окрім цього, на ділянці лісу у кварталі № 37 у виділі 12 площею 2,1 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №3 від 17.02.2023 серія ЛЬ ЛРК № 026310 зрубано та встановлено факт незаконної порубки 18 дерев різних порід та діаметрів, внаслідок чого заподіяна шкода лісу, що відповідно до «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» (далі за текстом Такса ), що є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» становить 424 970,39 грн.

Таким чином, внаслідок незаконної порубки 18 дерев різних порід та діаметрів у кварталі № 37 у виділі 12 площею 2,1 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубного квитка №3 від 17.02.2023 серія ЛЬ ЛРК № 026310 за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства, на території ДП «Мостиське військове лісництво», досліджувані насадження локально знизили свої екологічні властивості.

Загальна сума шкоди заподіяному лісу, як складовій навколишнього природнього середовища (без урахування наслідків в вигляді втрати частини природнього компоненту ландшафту місцевості, створення сприятливих умов для ерозії ґрунту, погіршення якості атмосферного повітря, погіршення природнього складу, якісних, захисних, водоохоронних функцій лісу, знищення певних видів дерев на місцевості, тощо) внаслідок організації незаконної, тобто всупереч встановленого порядку, санітарної рубки лісів на кварталах 36, 37, 44 ДП «Мостиське військове лісництво» становить 4707152 гривень 15 копійок (чотири мільйони сімсот сім тисяч сто п`ятдесят дві гривні 15 копійок).

Окрім цього, екологічної точки зору, екосистема насадження де було зрубані в наслідок порушення встановленого порядку дерева, зазнала негативних змін (порушень екологічного балансу) і не може бути відновлена до першо-початкового стану в повній мірі, або протягом тривалого періоду. Зокрема:

-були знищені певні види дерев на місцевості;

-погіршилися породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші екологічні властивості лісу;

-виникли труднощів у відтворенні заліснення ділянки пов`язані з захаращеністю порубковими залишками та необхідністю залучення додаткових ресурсів;

-знизилась якість атмосферного повітря що виконувало також санітарно-гігієнічну функцію (виділення кисню і поглинання вуглекислого газу);

-локально змінився ландшафт місцевості в результаті втрати частини його природного компонента;

-створилися сприятливі умови для ерозії ґрунту (тривалі несприятливі погодні умови - сильні вітри та грози є сприяючими факторами для початку ерозії ґрунтів на ділянках рубки дерев).

Прокурор вважає, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а тому є необхідність в продовженні дії обов`язків відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив таке задовольнити.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні зазначили, що у клопотанні прокурора наявні технічні помилки. Окрім того, захисник вказав, що зазначений у клопотанні обов`язок не відлучатись з домашньої адреси проживання без дозволу слідчого, прокурора є надмірним для підозрюваного, оскільки йому необхідно провідувати матір похилого віку, яка проживає у сусідньому селі.

Слідчий суддя, дослідивши подане клопотання, врахувавши думку учасників провадження, дійшов до висновку про необхідність його задоволення враховуючи наступне.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею було встановлено, що 15.09.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 246 КК України та 03.11.2023 про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 246 КК України.

18.12.2023 року ухвалою слідчого судді Галицького районного суду міста Львова до підозрюваного ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту із покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 11.01.2024 року ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова було скасовано та постановлено нову ухвалу, якою до підозрюваного ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком до 11 березня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 09.02.2024 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000047 від 20 квітня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 367, ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 246 КК України, в межах якого ОСОБА_5 та ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 246 КК України, було продовжено до шести місяців, тобто до 15.03.2024 року.

Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Частиною 3 ст. 199 КПК України встановлено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Враховуючи зазначені положення закону, слідчий суддя при вирішенні питання про продовження строку дії покладених на підозрюваного обов`язків, має встановити: 1) обставини які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження строку дії покладених на підозрюваного обов`язків; 2) обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, якою на підозрюваного покладено ряд обов`язків, визначених п. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

У рамках даного кримінального провадження ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 27 ч.4 ст. 246 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

За такого, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність останнього до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування відносно нього запобіжного заходу.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема:

- протоколом огляду місця події на окремих ділянках лісового масиву ДП «Мостиське військове лісництво» від 27.02.2023 р., яким зафіксовано незаконну рубку дерев різних порід;

- матеріалами Державної екологічної інспекції у Львівській області щодо проведення розрахунку обчислення розміру шкоди заподіяної лісу, внаслідок вчинення рубок дерев в ДП «Мостиське військове лісництво» від 17.03.2023;

- протоколом огляду місця події на окремих ділянках лісового масиву ДП «Мостиське військове лісництво» від 12.04.2023 р., яким зафіксовано незаконну рубку дерев різних порід;

- матеріалами Державної екологічної інспекції у Львівській області щодо проведення розрахунку обчислення розміру шкоди заподіяної лісу, внаслідок вчинення рубок дерев в ДП «Мостиське військове лісництво» від 14.04.2023;

- висновком інженерно-екологічної експертизи від 04.08.2023;

- протоколами допитів спеціалістів Державної екологічної інспекції у Львівській області у галузі лісового господарства ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ;

- протоколами допитів спеціалістів лісопатологів ДСЛП «Львівлісозахист» ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ;

- протоколами допитів працівників ДП «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 ;

- матеріалами виконання доручення працівників 1 Головного відділу 6 управління Департаменту військової контрозвідки СБУ;

- матеріалами тимчасового доступу до матеріалів відводів та лісопатологічних обстежень;

- листом Державної екологічної інспекції у Львівській області щодо порушень вимог Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою КМУ від 27 липня 1995 р. № 555.

Вказані обставини у їх сукупності дають підстави дійти до висновку, що ОСОБА_5 може бути причетний до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Окрім того, слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу вже було вирішено питання обґрунтованості підозри та існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, з якими погоджується слідчий суддя і на момент розгляду вказаного клопотання.

Ураховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що підозрюваний своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру, міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_5 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акта, а не під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

У клопотанні прокурор посилається на продовження існування ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4 частини 1 статті 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Метою продовження строку покладених на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, є запобігання можливим спробам останнього вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що прокурором в повному обсязі доведене існування ризиків, а саме:

-ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та/або суду обґрунтовується тим, що у разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до семи років, що що вже само по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного до втечі;

-ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, обґрунтовується тим, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України), свідки ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу вироку суду. Окрім того, більшість свідків є підлеглими ОСОБА_5 особами.

Слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

При цьому, наявність у клопотанні прокурора технічних помилок не впливають на висновок слідчого судді про можливість продовження строку дії запобіжного заходу, оскільки такі помилки не мають суттєвого значення та не порушують права підозрюваного.

За такого, вирішуючи питання про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , у зв`язку із застосуванням до нього запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, слідчий суддя виходить з того, що на даний момент ризики, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати, а тому саме такі мінімальні обов`язки, які покладені на підозрюваного, можуть запобігти цим ризикам.

Керуючись ст. ст. 182,183,194,199 КПК України слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Продовжити в межах строку досудового розслідування, тобто до 15 березня 2024 року включно, строк дії обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою Львівського апеляційного суду від 11.01.2024 року, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду на кожну вимогу;

- не відлучатися за межі Яворівського району Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками кримінального провадження;

- здати на зберігання до Головного управління ДМС у Львівській області свій паспорт для виїзду за кордон.

Попередити підозрюваного, що в разі невиконання покладених, згідно ухвали слідчого судді, обов`язків, до нього може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід та/або накладене грошове стягнення.

Повний текст ухвали проголошено 13 лютого 2024 року о 16 год. 45 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1