Справа №766/24/24
н/п 1-кп/766/2285/24
У Х В А Л А

про призначення судового розгляду та обрання запобіжного заходу

13.02.2024 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1

за участю секретаря: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

обвинуваченого: ОСОБА_4

захисника: ОСОБА_5

під час відкритого підготовчого судового засідання з розгляду кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000443 від 04.04.2023, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України

(обвинувальний акт з додатками відносно якого до суду надійшов 03.01.2024 з Херсонської окружної прокуратури, на стадії досудового розслідування відносно ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 08.01.2024), -

в с т а н о в и в:

На розгляд до Херсонського міського суду Херсонської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

Обвинувальний акт складено з дотриманням вимог КПК України і поверненню прокурору не підлягає, підстави для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження відсутні. Дане кримінальне провадження підсудне Херсонському міському суду Херсонської області, а тому підстави для прийняття рішення згідно пунктів 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України відсутні.

Сторони вважають за можливе призначити судовий розгляд у даному кримінальному провадженні, отже провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 підлягає призначенню в судове засідання.

Прокурором заявлено клопотання про долучення до обвинувального акту з додатками кримінального провадження №766/24/24 матеріалів, що характеризують особу обвинуваченого, відомостей щодо речових доказів та витрат на залучення експерта, зібраних під час проведення досудового розслідування на 16 арк., а також про виклик для допиту свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 до суду.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Коло осіб, які беруть участь, у судовому розгляді є наступним: прокурор, обвинувачений, захисник, свідки.

Під час підготовчого судового засідання прокурором було заявлено клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді «домашнього арешту» та покладення обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України, а саме: публічне використання символіки комуністичного тоталітарного режиму на території України, обставини вчинення якого доведено зібраними під час досудового розслідування доказами. Метою застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 є забезпечення виконання останнім покладених на нього КПК України процесуальних обов`язків, а також запобігання наступним спробам, які мають мати місце: переховуватись від органів досудового розслідування, з огляду на можливе покарання у виді позбавлення волі строком до 5 років; ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні.

Обвинувачений ОСОБА_4 та захисник не заперечували проти задоволення клопотання прокурора щодо обрання запобіжного заходу.

Оцінюючи позиції сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, надані на обґрунтування клопотання, суд виходить з наступного.

Під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу (ч. 3 ст. 315 КПК України).

Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Оскільки запобіжний захід може застосовуватися лише щодо обвинуваченого, суду належить перевірити обставини набуття особою відповідного процесуального статусу у кримінальному провадженні. Відповідно до ч. 2 ст. 42 КПК України обвинуваченим (підсудним) є особа, обвинувальний акт щодо якої переданий до суду в порядку, передбаченому ст. 291 цього Кодексу.

Із матеріалів клопотання вбачається, що кримінальне провадження №0000443 від 04.04.2023 було зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань, 02.01.2024 у межах вищезазначеного кримінального провадження складено обвинувальний акт щодо ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України, яке того ж дня вручено обвинуваченому.

Наведені обставини у сукупності дають підстави для висновку, що ОСОБА_4 має у цьому кримінальному провадженні процесуальний статус обвинуваченого, а тому щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на існування таких ризиків:

- ризик переховування обвинуваченого від органів досудового розслідування та суду;

- ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Оцінюючи доводи щодо існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя виходить із такого.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Оцінивши доводи, наведені у клопотанні слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що обвинувачений ОСОБА_4 зможе переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Такий висновок ґрунтується на тяжкості злочину у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , а також той факт, що останній є особою, засудженою за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України. Хоча злочин, передбачений ч. 1 ст. 436-1 КК України, відповідно до ст. 12 КК України є нетяжким злочином відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, тому на переконання суду вказані обставини дійсно можуть бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування чи суду з метою уникнення можливої відповідальності. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Обґрунтованим вважає суд і твердження сторони обвинувачення щодо існування ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні. При оцінці існування цього ризику слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками та потерпілими у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Слідчий суддя враховує ту обставину, що ОСОБА_4 дійсно обізнаний щодо місця проживання допитаних свідків, відповідно може скористатись наявною інформацією для впливу на них у кримінальному провадженні з метою зміни ними свідчень чи відмови від дачі показань. З цих підстав, враховуючи характер інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, суд погоджується із доводами сторони обвинувачення, що на теперішній час існує ризик того, що останній може незаконно впливати на свідків.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров?я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється (ст. 178 КПК України).

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи факт доведення стороною обвинувачення існування обґрунтованого обвинувачення у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України та ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд дійшов висновку про необхідність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу.

Враховуючи відомості про особу ОСОБА_4 , який раніше до кримінальної відповідальності притягувався та має невідбуте покарання, неодружений, офіційно не працевлаштований, утриманців не має, має постійне зареєстроване місце проживання, на обліку у лікаря нарколога не перебуває, перебуває на обліку у лікаря психіатра на обліку з діагнозом: «Розлади психіки та поведінки внаслідок вживання канабіноїдів зі шкідливим наслідками», суд вважає, що за таких умов можливе застосування саме домашнього арешту в нічний час доби. Застосування саме такого режиму домашнього арешту буде достатньо для забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання існуючим ризикам та буде пропорційним, співмірним та таким, що не становитиме надмірний тягар, не суперечитиме КПК України, оскільки саме цей запобіжний захід дасть можливість уникнути встановлених ризиків та забезпечить виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків.

У клопотанні порушується питання про покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати до слідчого, прокурора на першу вимогу;

2) не відлучатися з населеного пункту постійного місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

У зв`язку із доведенням прокурором існування вищезазначених ризиків суд вважає обґрунтованою вимогу слідчого щодо покладення саме таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України необхідне з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання існуючому ризику та ефективності здійснення кримінального провадження. Покладення на обвинуваченого саме таких обов`язків дає можливість суду здійснювати контроль за його належною процесуальною поведінкою.

Обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців (ч. 7 ст. 194 КПК України).

За наведених вище обставин клопотання прокурорапро застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу належить задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27, 177, 178, 181, 194, 314-317, 369, 372, 376 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження про обвинувачення

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України,у відкритому судовому засіданні у приміщенні Херсонського міського суду Херсонської області (вул. Маяковського, 6/29, м. Херсон)

на «10» годину «30» хвилин «22» лютого 2024 року.

Клопотання прокурора про приєднання до кримінального провадження матеріалів досудового розслідування задовольнити, приєднавши матеріали, що характеризують особу обвинуваченого, зібраних під час проведення досудового розслідування на 16 аркушах.

Клопотання прокурора про виклик свідків для допиту задовольнити. Зобов`язати прокурора забезпечити явку свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 до суду.

Повідомити про день, час та місце судового засідання прокурора, обвинуваченого, захисника, свідків.

Судовий розгляд кримінального провадження буде здійснюватись суддею ОСОБА_1 одноособово.

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсон, громадянина України, запобіжний захід у виді «домашнього арешту» строком на 2 місяці, а саме: до 13 квітня 2024 року, заборонивши ОСОБА_4 залишати житло за адресою проживання: АДРЕСА_1 , в період часу з 20:00 години до 06:00 години наступного дня.

Покласти на ОСОБА_4 наступні процесуальні обов`язки:

1) прибувати до суду із встановленою періодичністю;

2) утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

3) не відлучатись з м. Херсона без дозволу суду.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що працівники органів внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтись в його житло, вимагати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у виді «домашнього арешту» покласти на Херсонське районне управління поліції ГУНП Херсонської області.

Ухвала суду в частині застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Роз`яснити учасникам судового провадження їх право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження за наявності відповідного клопотання.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя: Людмила ВАЛІГУРСЬКА