ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/2077/24

Провадження № 1-кс/210/644/24

11 квітня 2024 року

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрювана ОСОБА_4 , захисник підозрюваної - адвокат ОСОБА_5 , за участі слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старший лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 09 квітня 2024 року за №0000420 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Кривий Ріг, Дніпропетровської області, громадянка України, українка, маюча середню-спеціальну освіту, не працююча, на утриманні малолітніх або неповнолітніх дітей не має, не одружена, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судима: 04.04.2023 Саксаганським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 1 ст. 190 КК України до покарання у вигляді обмеження волі строком на 1 рік. На підставі ст. 75, 76 КК України від відбування покарання звільнена з іспитовим строком на 1 рік,-

підозрюється за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчому судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 11 квітня 2024 року надійшло вищевказане клопотання в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 09 квітня 2024 року за №0000420 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, з мотивів викладених у ньому, просив його задовольнити. Зазначає, що інші більш м"які запобіжні заходи не можуть бути застосовані щодо ОСОБА_4 , оскільки метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою забезпечує запобігання спробам підозрюваною ОСОБА_4 переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Крім того, у підозрюваної відсутні міцні соціальні зв`язки, які б дозволяли обрати інший більш м"який запобіжний захід.

Слідчий підтримав подане клопотання.

Підозрювана ОСОБА_4 заперечувала щодо задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо неї, просила обрати більш м"який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Пояснила, що вона допомагала знайомому записувати в блокнот місця розташування закладок, і він попросив її заховати трубочки в спідній білизні, оскільки якщо буде поліція, то її оглядати не будуть. За це сплатив їй 150грн., розуміє, що так не можна було робити, але дуже хотіла допомогти своєму товаришу, оскільки він має хвору матір.

Захисник підозрюваної - адвокат ОСОБА_5 , клопотав про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Виклад обставин та правова кваліфікація

В провадженні слідчого відділення відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000420 від 09.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 Кримінального кодексу України.

Слідчим зазначено, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи як осудна особа, маючи непогашену судимість, а саме за вироком від 04.04.2023 Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 1 ст. 190 КК України, засуджена до 1 року обмеження волі та на підставі ст. ст. 75, 76 КК України від відбування покарання звільнена з іспитовим строком на 1 рік,підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 , перебуваючи у невстановленому в ході досудового розслідування місці та у невстановлений в ході досудового розслідування час та обставинах, але не пізніше ніж 09 квітня 2024 року 17 годин 01 хвилини, умисно незаконно придбала з метою подальшого збуту психотропну речовину метамфетамін, який був розфасований у запаяні з обох сторін пластикові трубочки у кількості не менше ніж 12 штук. Реалізуючи прямий умисел, направлений на незаконне зберігання психотропних речовин з метою збуту, про що свідчить розфасування психотропної речовини, поведінка суб`єкта злочину, відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 26.04.2002 із змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України № 16 від 18.12.2009 «Про судову практику в справах про злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів», помістила вищезазначені 12 пластикових трубочок із вмістом психотропної речовини метамфетамін до лівої половини ліфчику, який був одягнений на останній.

В подальшому, 09.04.2024 о 17:01 годині ОСОБА_4 була затримана працівниками поліції та в ході проведення особистого обшуку затриманої, в порядку ст. 208 КПК України, у лівій половині ліфчику, який був одягнений на ОСОБА_4 було виявлено та вилучено 12 пластикових трубочок із кристалічними речовинами.

Відповідно до висновку експерта №СЕ-19/104-24/15250 - НЗПРАП від 10.04.2024, маса речовини, яка містилась у 1 пластиковій трубочці, становить 0,0559 г, та містить психотропну речовину метамфетамін, який включений до переліку психотропних речовин, обіг яких обмежено, таблиці № 2 списку № 2 «Перелік наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 травня 2000 року № 770. Маса метамфетаміну становить 0,0420 г.

Описані вище дії ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , попередньо кваліфіковано за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, за ознаками незаконного придбання та зберігання психотропних речовин з метою збуту.

В ході досудового розслідування зібрано сукупність належних і достатніх доказів, які підтверджують причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення, що слугувало підставою для повідомлення про підозру.

10.04.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, за ознаками незаконного придбання та зберігання психотропних речовин з метою збуту.

Сторона обвинувачення як на підставою для застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, окрім обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, покликається на наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний зможе вчинити наступні дії: 1) переховуватись від органу досудового розслідування та суду, 3) незаконно впливати на учасників кримінального провадження, зокрема, на експерта та свідків; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, сторона обвинувачення вважає, що для забезпечення підозрюваною покладених на неї обов`язків у разі внесення застави, необхідно визначити максимальний розмір застави, передбачений п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України для підозрюваних у вчиненні тяжких злочинів, а саме сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб із покладенням на останнього конкретних обов`язків відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчий зазначає, що таким чином, виходячи з принципу презумпції невинуватості особи, приймаючи до уваги наявність існування обґрунтованих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зважуючи всі факти «за» і «проти» існування реального суспільного інтересу та публічний інтерес щодо обставин кримінальних правопорушень, тому застосування саме виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 є обґрунтованим, а запобігти встановленим ризикам, шляхом застосуванням більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою - неможливо.

Мотивація суду

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

З метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження, зокрема запобіжні заходи. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09.04.2024року за №0000420 було внесено відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення, що за своїми ознаками підпадають під правову кваліфікацію за ч. 1 ст. 307 КК України.

ОСОБА_4 10.04.2024 року було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні №0000420 у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 307 КК України « за ознаками незаконного придбання та зберігання психотропних речовин з метою збуту». Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_4 набула статусу підозрюваної.

Відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно з статті 183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам кримінальним провадження.

Санкція частини 1 статті 307 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від чотирьох до восьми років.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри

Обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи .

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 , до кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 307 КК України, а саме: за ознаками: «незаконного придбання та зберігання психотропних речовин з метою збуту».

Із клопотання та доданих до нього матеріалів кримінального провадження встановлено, що в ході досудового розслідування встановлюються обставини незаконно придбання підозрюваною з метою подальшого збуту психотропної речовини "метамфетамін". Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Для визначення причетності ОСОБА_4 до події кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема: протокол затримання від 09.04.2024року; протоколи огляду місцевості від 09.04.2024року; висновок експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів №СЕ-19/104-24/15250 - НЗПРАП від 10.04.2024; та інші матеріали кримінального провадження.

Досліджені матеріали досудового розслідування у взаємному зв`язку з обставинами кримінальних правопорушень, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності підозрюваної до вчинення кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 307 КК України.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості чи невинуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення, а лише визначає причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Заявлені стороною обвинувачення ризики, визначені у пунктах 1, 3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України заслуговують на увагу.

Ризик втечі суд оцінює у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності .

Слідчий суддя вважає, що ризик переховувавання від органу досудового розслідування та суду (п. 1 ч.1 ст. 177 КПК), дійсно може мати місце, враховуючи суворість покарання, яке може бути призначене підозрюваній, та відсутності у останньої міцних соціальних зв"язків.

Підозрювана, розуміючи невідворотність покарання, та не бажаючи нести відповідальність за дії, які їй інкримінуються, може змінити місце мешкання, залишити межі України з метою ухилення від кримінальної відповідальності та покарання. В свою чергу втеча підозрюваної ОСОБА_4 зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляду.

Ризик незаконного впливу свідків (п.3 ч. 1 ст. 177 КПК України) обумовлюється тим, що достовірно знаючи анкетні дані, а також місце мешкання свідків, підозрювана зможе прямо або опосередковано із використанням інших осіб здійснювати моральний або фізичний вплив на свідків з метою зміни останніми показань та недопущення викриття ОСОБА_4 у вчиненні злочинів.

Свідки не допитані в судовому засіданні, досудове розслідування на початковій стадії, тому враховуючи характер підозри у сукупності з встановленим способм вчинення протиправних кримінально-караних дій, застосування більш м`якого запобіжного заходу, може негативно вплинути на повне та всебічне дослідження фактичних обставин, унеможливить розкриття осіб, що могли бути причетні до злочинів у сфері незаконного обігу психотропних речовин, або сприяли їх вчиненню.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5, ч.1 ст. 177 КПК України) обумовлений тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, пов`язаного із незаконним обігом психотропних речовин конспіративним шляхом, ретельно маскуючи свою незаконну діяльність.Окрім того, ОСОБА_4 в минулому була засуджена, зза вчинення кримінальних правопорушень проти власності, при цьому, іспитовий строк за попереднім вироком сплинув лише 04.04.2024 року, питання про звільнення від відбування покарання наразі судом не вирішено.

Що стосується особистих даних підозрюваної, слідчий суддя враховує, що підозрювана не має міцних соціальних зв"язків, офіційно не працевлаштована, за місцем реєстрації не мешкає, на утриманні дітей не має.

Слідчий суддя вважає, доведеним, що існують ризики, передбачені пунктами 1,3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, і на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо альтернативного запобіжного заходу

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.

Підозрюваній не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, наприклад, домашній арешт, так як останній полягає в забороні підозрюваному, залишати житло цілодобово або у певний період доби, оскільки доказів мешкання за адресою, вказаною підозрюваною не надано, так само й підстав перебування ОСОБА_4 в житлі, що розташоване по вулиці Степана Тільги.

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваної у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду. Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваної на волі не сприятиме виконанню покладених на неї процесуальних обов`язків.

Приймаючи до уваги встановлені обставини в їх сукупності, слідчий суддя доходить висновку, що тримання під вартою є необхідним заходом забезпечення кримінального провадження. Тому клопотання в цій частині слід задовольнити. Зважаючи на те, що кримінальне провадження розпочате тільки 09.04.2024 року та на особливості досудового розслідування відповідної категорії кримінальних правопорушень, слідчий суддя вбачає обґрунтованим тримання під вартою на строк , що не перевищує 60 днів.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого. Застосування запобіжних заходів є однією з гарантій кримінального провадження, тому основною метою застави є забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків і забезпечення здійснення кримінального провадження. Разом з тим застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи майновий стан підозрюваної, яка має погашені судимості за вчинення кримінальних проступків, офіційно не працевлаштована, не має законних джерел доходу, кількість вилученої психотропної речовини, суспільно-небезпечні наслідки які могли настати від дій, що ставляться в підозру ОСОБА_4 та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваній у випадку визнання її винною, а також встановлені ризики, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі двадцяти п"яти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 75700,00 (сімдесят п"ять тисяч сімсот) грн., оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваної, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.

Підстав для незастосування застави слідчий суддя не вбачає.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старший лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 09 квітня 2024 року за №0000420 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Криворізька установа виконання покарань №3" строком на 60 (шістдесят) днів, а саме до 05 червня 2024 року.

Початок строку дії запобіжнагого заходу обраховувати з моменту затримання в порядку статті 208 КПК України - з 17год.01хв. 09 квітня 2024 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваній ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі двадцяти п"яти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 75700,00 (сімдесят п"ять тисяч сімсот)грну національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА в Дніпропетровській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу в розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави, покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні процесуальні обов`язки (ст. 194 КПК України): прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження); не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження); повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора або суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону (в залежності від стадії кримінального провадження); здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, докласти зусиль до пошуку роботи.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА в Дніпропетровській області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа ДУ "Криворізька установа виконання покарань №3" негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , прокурора Криворізької південної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 .

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1