Справа № 761/7449/24
Провадження № 1-кс/761/5285/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно, накладеного у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР 01.11.2019 за №0000291 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно, накладеного у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР 01.11.2019 за №0000291, а саме квартиру АДРЕСА_1 , арешт на яку накладено ухвалою слідчого судді Білоцерківського районного суду Київської області від 07.11.2019.

Заявник своє клопотання обґрунтовує тим, що у кримінальному провадженні №0000291 ОСОБА_4 є потерпілою, вона є власником зазначеної квартири на підстав договору купівлі-продажу від 21.02.2019. Крім того, постановою слідчого СУ ГУНП в Київській області від 27.07.2021 кримінальне провадження №0000291 закрите у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Заявник та представник заявника у судове засідання не з`явилися. Надано заяву про розгляд клопотання без участі заявника та представника заявника. Клопотання просять задовольнити.

Представник СУ ГУНП в Київській області у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Головним управлінням Національної поліції в Київській області здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000291 від 01.11.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Білоцерківського районного суду Київської області від 07.11.2019 накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 належну на праві приватної власності ОСОБА_4 .

Поряд з цим, як вбачається з досліджених слідчим суддею матеріалів, слідчим 27.07.2021 кримінальне провадження №0000291 закрито на підставі п. 2 ст. 284 КПК України.

Частини третя та четверта статті 174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінального провадження та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Разом із тим кримінальне провадження закрив постановою слідчий, який згідно з приписами КПК України, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.

Згідно з ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати. Крім того, у КПК України немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту майна, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді згідно з КПК України накладений арешт у кримінальному провадженні саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому ч. 2 ст. 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Таким чином, питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року та нескасованого після закриття слідчим кримінального провадження, має вирішувати слідчий суддя за правилами кримінального судочинства.

Вказане вище узгоджується з позицією, викладеною в постанові Великої Палати ВС від 30 червня 2020 року у справі 727/2878/19.

З урахуванням викладеного, а також того, що на підставі постанови слідчого кримінальне провадження закрито та зазначена постанова не скасована, слідчий суддя дійшов висновку, що доводи клопотання про скасування арешту є обґрунтованими, в подальшому застосуванні арешту потреба відпала, у зв`язку з чим клопотання про скасування арешту підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 26, 98, 170, 173, 174, 309, 532 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання, - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Білоцерківського районного суду Київської області від 07.11.2019 накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 що перебуває у власності ОСОБА_4 .

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1