Справа № 587/214/24
УХВАЛА
11 квітня 2024 року Сумський районний Сумської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2
обвинуваченого ОСОБА_4
його захисника адвоката ОСОБА_5
В провадженні Сумського районного Сумського районного суду Сумської області знаходиться вказане кримінальне провадження.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні зазначив, що оскільки в обвинуваченого ОСОБА_4 закінчується строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тому заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , оскільки ризики передбачені ст.177 КПК України не відпали та продовжують існувати.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту. Свою позицію обґрунтували тим, що обвинувачений міг би заробити кошти і добровільно відшкодувати потерпілій шкоду, що може бути взято до уваги судом під час призначення покарання. Крім того вказали, що обвинувачений дуже боїться за своє життя, оскільки йому під час повітряної тривоги не забезпечують безпеки.
Суд, вислухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали кримінального провадження, вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 3 ст.331 КПК, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двохмісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання, суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Суд вважає доцільним продовжити тримання обвинуваченим під вартою, виходячи з того, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».
Беручи до уваги, що строк тримання під вартою обвинуваченому закінчується 20 квітня 2024 р, а підстави для зміни йому запобіжного заходу з тримання під вартою на інший, не пов`язаний з позбавленням волі, відсутні, тому строк тримання під вартою ОСОБА_4 необхідно продовжити.
Також прокурором доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленому в судовому засіданні ризику, передбаченого в п.1 ч.1 ст.177 КПК України. При цьому, суд враховує, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину.
Зважаючи на вищенаведене, з огляду на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику переховуватися від суду, суд дійшов висновку про застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
За змістом частин четвертої та п`ятої статті 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Розмір застави визначається у таких межах:щодо особи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, -від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2024 рік» установлено у 2024 році прожитковий мінімум працездатних осіб: з 1 січня 3028 гривень.
Внесення застави в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та є не завідомо непосильною для нього.
Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент, суд вважає за необхідне відповідно до ч. 5ст. 194 КПК України, покласти на нього такі обов`язки:
1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду;
2) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
3) утримуватись від спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні.
Згідно з ч.7ст.194 КПК України, зазначені обов`язки покладаються на обвинуваченого на строк не більше двох місяців.
Керуючисьст.ст.177,178,182,183,194,197,315,316,331КПК України, суд

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Продовжити обвинуваченомуо ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою
Строк дії ухвали суду в частині запобіжного заходу у виді тримання під вартою становить 60 днів, тобто з 11 квітня 2024 року по 09 червня 2024 року включно.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , на строк два місяці, такі обов`язки:
1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду;
2) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
3) утримуватись від спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення, яка після його отримання та перевірки має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити про це усно і письмово - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.
У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Ухвала суду щодо застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cуддя ОСОБА_1