ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/1015/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" лютого 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ,

захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинувачений ОСОБА_6 ,

під час судового засідання у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0003307 від 20.08.2023, за обвинуваченням

ОСОБА_6 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полтава,

громадянина України, який зареєстрований за адресою:

АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України,

встановив:

Дарницьким районним судом м. Києва під головуванням судді ОСОБА_1 розглядається кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України.

Під час судового засідання судом було іціційоване питання щодо можливості накладення повторного грошового стягнення на потерпілу ОСОБА_7 , яка вдруге без поважних причин у судове засдіання не з`явилася.

Прокурор у судовому засіданні просив застосувати штраф у максимальному розмірі.

Сторона захисту наполягала на притягненні до відповідальності за неявку в судове засідання потерпілу ОСОБА_7 , яка грубо порушує свої процесуальні обов`язки.

У судовому засіданні, обговоривши можливість накладення грошового стягнення, заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали провадження, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 57 КПК України потерпілий зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття - завчасно повідомити про це, а також про причини неможливості прибуття.

Якщо потерпілий, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду. (п. 2 ч. 1 ст. 139 КПК України)

Це кримінальне провадження наразі перебуває на стадії судового розгляду.

Як встановлено, потерпіла ОСОБА_7 у всі судові засіданні прибувала із значним запізнанням, через що розгляд справи розпочинався із затримкою. При цьому сама потерпіла викликалась у судові засідання належним чином, про дату та час була повідомлена засобом телефонного зв`язку та sms-повідомленнями.

Так, 01 лютого 2024 року потерпіла ОСОБА_7 у судове засідання не прибула, жодних клопотань щодо підтвердження поважності причин неприбуття в судове засідання не надала, на номер мобільного зв`язку не відповіла.

У зв`язку із неналежним виконанням своїх процесуальних обов`язків ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 01 лютого 2024 року на потерпілу ОСОБА_7 було накладено грошове стягнення у максимальному розмірі.

Після цього, 07 лютого 2024 року потерпіла ОСОБА_7 була присутня у судовому засіданні та зобов`язувалась більше не порушувати свої процесуальні обов`язки, прибувати до суду завчасно.

Проте, у судове засідання, яке було призначене на 21 лютого 2024 року потерпіла вкотре не з`явилась, про причини своєї неявки суд не повідомила, номер мобільного зв`язку останньої відключений.

При цьому потерпіла ОСОБА_7 про дату та час судового засідання, призначеного на 21 лютого 2024 року повідомлена належним чином. Означене підтверджується її підписом у розписці про дату та повісткою про виклик у судове засідання.

Такий спосіб виклику у судове засідання узгоджується із положеннями ч. 1 ст. 135, ст. 136 КПК України.

Отже, судом було встановлено факт виклику потерпілої у судове засідання у встановленому КПК України порядку, а також обставини, які стали підставою для такої неявки, необхідно з`ясувати чи є така причина поважною у розумінні КПК України.

Приписами ст. 138 КПК України визначено перелік обставин, які виправдовують неприбуття викликаної особи у судове засідання. До таких належать: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами.

Суд бере до уваги обставини, пов`язані із повномасштабною війною, розпочатою російською федерацією проти України та введеним воєнним станом на території України, що має наслідком наявність додаткових безпекових ризиків для учасників кримінального провадження. Водночас потерпіла проживає у місті Києві, де наразі активні бойові дії не проводяться, а безвідповідальне ставлення до своїх процесуальних обов`язків призводить до затягування судового розгляду та порушує права обвинуваченого ОСОБА_6 на розгляд провадження у розумні строки.

На підставі викладеного, судом не встановлено поважних причин неприбуття потерпілої у судове засідання.

Отже, ОСОБА_7 , яка є потерпілою у цьому кримінальному провадженні, вкотре не виконала свого процесуального обов`язку.

Суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення (ч. 3 ст. 146 КПК України).

Суд повторно зазначає про те, що неприбуття потерпілої спричиняє відкладення і затримки у розгляді справи та ставить під загрозу право обвинуваченого (який утримується під вартою) у цьому кримінальному провадженні на розгляд провадження у розміні строки, і суд уважає, що штраф в мінімальному та середньому розмірі не буде достатньою мірою відповідальності, через те лише грошове стягнення у розмірі двох прожиткових мінімумів буде пропорційною мірою відповідальності потерпілої за неприбуття на виклик суду.

Враховуючи, що потерпіла зобов`язана з`являтися до суду, однак вказаний обов`язок ОСОБА_7 порушується вже не вперше, з огляду на розумні строки, суд вважає необхідним повторно накласти на потерпілу грошове стягнення.

Керуючись ст.ст. 57, 139, 144-147 КПК України суд,

постановив:

Накласти на потерпілу ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , грошове стягнення за неприбуття за викликом до суду без поважних причин у розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6 056 (шість тисяч п`ятдесят шість гривень).

Особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на нього грошового стягнення.

Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1