14.06.2024
Справа № 646/4398/23
Провадження № 1-кп/646/247/2024
У Х В А Л А

іменем України

14.06.2024 року Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

представника потерпілого АТ «Харківобленерго» ОСОБА_6 ,

представника потерпілого АТ «Українська залізниця» - ОСОБА_7

та обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові в режимі відеоконференції об`єднане кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001368 від 23.05.2023 року за обвинуваченням

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Куп`янськ Вузловий Куп`янського району Харківської області, громадянина України, освіта професійна-технічна, не працюючого, не одруженого, в силу ст. 89 КК України не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України,

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Новоосинове Куп`янського району Харківської області, громадянина України, освіта повна загальна середня, пенсіонера, не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває об`єднане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

Прокурор під час судового засідання просила відкласти розгляд справи, посилаючись на необхідність зміни обвинувачення. Крім того, заявила клопотання про продовження запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від суду, незаконний вплив на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Представник потерпілого АТ «Харківобленерго», представник потерпілого АТ «Українська залізниця», захисники та обвинувачені вважали за доцільне відкладення розгляду справи для надання стороні обвинувачення часу для зміни обвинувачення, щодо задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_8 не заперечували.

Суд, вислухавши думки з`явившихся учасників судового розгляду та перевіривши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 338 КПК України, з метою зміни правової кваліфікації та/або обсягу обвинувачення прокурор має право змінити обвинувачення, якщо під час судового розгляду встановлені нові фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчинення якого обвинувачується особа.

Таким чином, враховуючи безумовне право прокурора на зміну обвинувачення під час судового розгляду, суд вважає за доцільне відкласти судовий розгляд, надавши стороні обвинувачення час для виконання вимог ч. 2 ст. 338 КПК України, повторивши виклик учасників провадження.

Крім того, ухвалою суду від 08.04.2024 року відносно ОСОБА_8 був застосований запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту до 15.06.2024 року включно.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

За змістом ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали суду про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений.

В обґрунтування поданого клопотання про продовження запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , прокурор посилається на те, що на теперішній час існують заявлені ризики, що визначені у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість обвинуваченого переховуватися від суду; незаконний вплив на свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість злочинів, суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, які інкримінуються обвинуваченому ОСОБА_8 , дані про особу обвинуваченого.

Враховуючи, що ОСОБА_8 обвинувачується відповідно до вимог ст. 12 КК України у тяжких злочинах, передбачених ч. 4 ст. 184 КК України, тобто, таємних викраденнях чужого майна (крадіжках), поєднаних із проникненням, вчинене повторно, у мовах воєнного стану, за які передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від п`яти до восьми років, суд вважає обґрунтованими доводи прокурора, про суворість потенційного покарання, що є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування обвинуваченого від суду.

При цьому суд враховує правову позицію ЄСПЛ у рішенні у справі «Тодоров проти України», відповідно до якої «для продовження тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому лише тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою протягом досить тривалого строку.

Крім того, як зазначив прокурор, після відкриття матеріалів кримінального провадження стороні захисту, обвинувачений дізнався про обсяг зібраних доказів, у тому числі свідків, показання яких можуть підтверджувати його вину у вчиненні інкримінованих йому злочинів.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Разом із цим, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, а отже і з протоколами допитів встановлених досудовим розслідуванням свідків, обвинувачений обізнаний як про їх персональні данні, так і про зміст наданих ними показань на стадії досудового розслідування.

Вказане дає підстави обґрунтовано припускати вірогідність незаконного впливу зі сторони обвинуваченого на свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань.

Також суд звертає увагу, що ОСОБА_8 обвинувачується у чиненні декількох кримінальних правопорушень.

Таким чином, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 , у разі визнання його винуватим, з огляду на вірогідність переховування від суду; незаконного впливу на свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення, свідчать про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винуватості чи не винуватості в скоєнні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів будуть вирішуватися на іншій стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті. Встановлення того, вчинив чи не вчинив ОСОБА_8 кримінальні правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід.

Таким чином, суд вважає встановленим існування ризиків, щодо обвинуваченого, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість обвинуваченого переховуватися від суду; незаконний вплив на свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення.

З урахуванням встановлених слідчим суддею при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, на які посилається прокурор в обґрунтування клопотання про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , тяжкості обвинувачення у сукупності з даними особи обвинуваченого, який офіційно не працює та не має постійного джерела доходу, зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, суд вважає наявними підстави для продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, який полягає в забороні обвинуваченому залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду з покладенням на обвинуваченого обов`язків, передбачених п. п. 1, 2 ч. 5 ст. 194 КПК України.

З урахуванням вищенаведених обставин суд вважає, що застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, не може запобігти ризикам, передбаченим п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечити його належну процесуальну поведінку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27, 177, 181, 331, 338 КПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Судове засідання по кримінальному провадженню відносно ОСОБА_8 , ОСОБА_9 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, відкласти на 11 год. 00 хв. 12.08.2024 року, повторивши виклик учасників судового розгляду.

Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без змін - у виді цілодобового домашнього арешту, продовживши строк цього запобіжного заходу на два місяці, а саме - до 13.08.2024 року включно, який полягає в забороні обвинуваченому без дозволу суду залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту такі обов`язки:

-прибувати до суду за першою вимогою,

-не залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду за виключенням випадків необхідності перебування в найближчому до місця проживання укритті під час оголошеної владою України повітряної тривоги.

Строк дії ухвали в частині обрання запобіжного заходу визначити до 13.08.2024 року включно.

Роз`яснити ОСОБА_8 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала суду в частині застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим - в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду. Ухвала суду в іншій частині оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Головуючий-суддя