печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2024 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за особи, яка подала клопотання, адвоката: не з`явився,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Приватного акціонерного товариства «Продовольча компанія «Поділля» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого суді Печерського районного суду м. Києва №757/20830/23-к від 23.05.2023 у кримінальному провадженні №0000019 від 03.08.2022,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді в інтересах Приватного акціонерного товариства «Продовольча компанія «Поділля», із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого суді Печерського районного суду м. Києва №757/20830/23-к від 23.05.2023 у кримінальному провадженні №0000019 від 03.08.2022 на грошові кошти в сумі 109 269 190 грн. на рахунку НОМЕР_1 (980-Українська гривня) АТ «МІБ», МФО 380582.

В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_3 зазначає, що вказаний арешт підлягає скасуванню оскільки ПрАТ «ПК Поділля» є одним з найбільших виробників цукру в Україні. Підприємство забезпечує роботою 1530 осіб. Міністерством аграрної політики та продовольства ПрАТ «ПК «Поділля» включено до переліку об`єктів критичної інфраструктури в секторі харчової промисловості, останнє визнано критично важливим для функціонування економічного забезпечення життєдіяльності населення в особливий період. Накладений арешт зупиняє здійснює перешкоду у діяльності підприємства. Грошові кошти підприємством отримано законним шляхом в ході здійснення господарської діяльності. Відсутні підстави вважати, що арештовані грошові кошти набуті злочинним шляхом. Грошові кошти не підпадають під визначення речових доказів.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

В судове засідання особа, яка подала клопотання - адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про день, час, місце розгляду скарги повідомлений у встановленому законом порядку.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про день, час, місце розгляду скарги повідомлений у встановленому законом порядку. На адресу суду надійшли письмові заперечення за клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог клопотання за відсутності в судовому засіданні особи, яка подала клопотання, та прокурора, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заперечення прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000019 від 03.08.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212, Ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 205-1, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному здійснюється прокурорами Офісу Генерального прокурора.

В рамках вказаного провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/20830/23-к від 23.05.2023 накладено арешт, в тому числі, на кошти, які знаходяться на розрахунковому рахунку, який належить ПрАТ «ПК «Поділля» НОМЕР_1 (980-Українська гривня) АТ «МІБ», МФО 380582.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу .

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.05.2023 року №757/20830/23-к, вбачається, що слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане майно, оскільки воно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та метою такого арешту є забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Так, доводи представника власника майна щодо того, що ПрАТ «ПК «Поділля» не має жодного відношення до вищевказаного кримінального провадження спростовується матеріалами, що долучені до клопотання, зокрема і висновком експертів за результатами проведеної комісійної судової економічної експертизи у кримінальному провадженні від 19.01.2024.

Слід зазначити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, достатності та взаємозв`язку, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, чи існує обгрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, яка може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя враховує ту обставину, що майно, яке може мати ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Так у клопотанні про скасування арешту майна не наведено достатньо доказів того, що потреба в подальшому арешті майна, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні відпала, на противагу чого, як встановлено в ухвалі про накладення арешту на майно, органом досудового розслідування у обґрунтовано такий ступінь втручання в право власності з метою збереження речових доказів.

Досудове розслідування в кримінальному провадженні наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б надало слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на грошові кошти, на теперішній час відпала, оскільки обставини, на які посилається представник власника майна в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає, що особою, яка звернулась із клопотанням, на даній стадії провадження не доведено, що арешт накладено необґрунтовано чи в застосуванні такого заходу забезпечення відпала потреба, з чим закон пов`язує можливість скасування арешту майна, а відтак в задоволенні клопотання cлід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 170, 174, 307, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Приватного акціонерного товариства «Продовольча компанія «Поділля» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого суді Печерського районного суду м. Києва №757/20830/23-к від 23.05.2023 у кримінальному провадженні №0000019 від 03.08.2022 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1