Справа №: 398/2730/24
провадження №: 1-кс/398/1050/24
УХВАЛА

Іменем України

"24" травня 2024 р. Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за № 0001018 від 01.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області майор поліції ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, в якому просить суд накласти арешт на наступне майно, а саме: заборонне знаряддя для ловлі раколовки, із забороною користування та розпорядження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 так як вони були використані як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а також з метою збереження їх як речових доказів; раки в кількості 59 шт. які є предметом кримінального правопорушення, вилучені в ході огляду місця події, до прийняття рішення по кримінальному провадженню, з метою забезпечення виконання у подальшому слідчих та процесуальних дій у кримінальному провадженні.

Клопотання слідчого мотивовано тим, що у провадженні СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000171 від 22.05.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення ч.1 ст.249 КК України.

В ході проведення дізнання встановлено, що 22.05.2024 року приблизно о 13 год. 00 хв. в ході патрулювання під час рейдових заходів Кіровоградського рибоохоронного патруля за географічними координатами 48.254282,33.333972, на Іскрівському водосховищі річки Інгулець в АДРЕСА_1 було виявлено гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який із водоймища здійснював вилов раків. Піл час огляду було вилучено 59 раків у живому стані, які в повному обсязі повернуто у природнє середовище, та дві раколовки довжиною 3 м кожна, висотою 25х25мм, вічками 02х02 мм, та 0.9х0.9 мм. В подальшому, викликано СОГ.

В період часу з 17 год. 20 хв. до 17 год. 40 хв. 22.05.2024 року в порядку, передбаченому ч.3 ст.214 КПК України дізнавачем проведено огляд місця події, яким стала Кіровоградська область Олександрійський район, Іскрівське водосховище річка Інгулець с. Мала Ганівка за географічними координатами 48.254282,33.333972, де на кладці біля річки Інгулець виявлено та вилучено свіжо виловлені раки в кількості 59, а також дві раколовки довжиною 3 м кожна, висотою 25х25мм кожна, вічками 02х02 мм, та 0.9х0.9 мм.

Будучи опитаним ОСОБА_5 пояснив, що 22.05.2024 року о 09 год. 00 хв. він вийшов з будинку та направився на річку Інгулець щоб наловити раків. Прийшовши на кладку неподалік від свого будинку, де він проживає він витягнув дві раколовки, які опустив у річку та повернувся додому. В цей же день о 15 годині 00 хв він повернувся до річки щоб витягнути раколовки і подивитись чи є раки. В цей момент коли він витягував раколовки в яких вже знаходились раки, до нього підійшли два чоловіка які представились працівниками Кіровоградського рибоохоронного патруля, та виявили здійсненням ним незаконного вилову раків, після чого повідомили на лінію 102. Про те що на даний час в Україні проходить операція «нерест» він не знав.

Будучи допитаним в якості свідка головний держінспектор Кіровоградської рибохорони ОСОБА_6 , який перебуває на посаді головного державного інспектора Кіровоградського рибоохоронного патруля. Який повідомив що 22.05.2024 року він перебував у складі рейдової групи, яка здійснювала заходи з протидії з бракон`єрства. Перебуваючи поблизу річки Інгулець в селі Мала Ганівка, близько 16 год. 05 хв. з берега помітили що на кладці біля річки сидить невідомий чоловік який витягує з води раколовки., після чого вони підійшли до нього, та представились працівниками рибоохоронного патруля та запитали у нього чи знає він що на даний час рибу та раки ловити заборонено, нащо він представився ОСОБА_5 1986 р.н., та відповів що не знав. Також пояснив що раки ловив для власного вживання. Після чого ними було викликано наряди поліції. Вказане знаряддя вилову, було вилучено, а раки були випущені у річку в живому стані.,

Аналогічними показами ОСОБА_7 ;

За результатами огляду місця події від 22.05.2024 року дізнавачем тимчасово вилучено:

Раки в кількості 59 шт;

Раколовки в кількості 2 шт;

Усе вищевказане майно 22.05.2024 року перебувало у фактичному користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З урахуванням встановлених обставин, що дають органу досудового розслідування усі підстави вважати, що заборонене знаряддя для ловлі раколовки, є засобами вчинення кримінального проступку, оскільки за його допомогою, здійснювалось вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

З цих підстав 22.05.2024 року дізнавачем винесено постанову про визнання тимчасово вилученого майна а саме заборонене знаряддя для ловлі раколовки, раки в кількості 59 шт. речовими доказами у кримінальному провадженні №0000114 від 22.05.2024 року за ч.1 ст.249 КК України.

Майно вважається тимчасово вилученим під час обшуку, огляду, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовленні, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди. Так, заборонене знаряддя для ловлі раколовки є засобами та знаряддям вилову. Вилучені речі, а саме: заборонне знаряддя раколовки, поміщені до камери схову Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області: АДРЕСА_2 . Після чого, на виконання вимог статті 63 Закону України «Про тваринний світ», своєчасно вжито заходів щодо збереження 59 екземплярів живих раків незаконно виловлених ОСОБА_5 , яких повернуто у природне середовище (у р. Інгулець).

Підставою накладення арешту на: заборонне знаряддя для ловлі раколовки, є те, що вони використовувалися при вчиненні кримінального правопорушення, зокрема є засобами та знаряддями вилову риби, речовими доказами у кримінальному провадженні.

Метою застосування арешту на зазначене вище майно що фактично належать ОСОБА_5 є забезпечення їх схоронності, позбавлення можливості законного володільця відчужити, знищити чи пошкодити їх або привести у такий стан, в якому вказані вище речі не зможуть мати значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, крім того,вони є засобами та знаряддями вчинення проступку.

Дізнавач у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлений належним чином, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, клопотання підтримує. Неприбуття дізнавача у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали, що додані до клопотання, слідчим суддею встановлено наступне.

У провадженні СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000171 від 22.05.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення ч.1 ст.249 КК України.

В ході проведення дізнання встановлено, що 22.05.2024 року приблизно о 13 год. 00 хв. в ході патрулювання під час рейдових заходів Кіровоградського рибоохоронного патруля за географічними координатами 48.254282,33.333972, на Іскрівському водосховищі річки Інгулець в АДРЕСА_1 було виявлено гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який із водоймища здійснював вилов раків. Піл час огляду було вилучено 59 раків у живому стані, які в повному обсязі повернуто у природнє середовище, та дві раколовки довжиною 3 м кожна, висотою 25х25мм, вічками 02х02 мм, та 0.9х0.9 мм. В подальшому, викликано СОГ.

В період часу з 17 год. 20 хв. до 17 год. 40 хв. 22.05.2024 року в порядку, передбаченому ч.3 ст.214 КПК України дізнавачем проведено огляд місця події, яким стала Кіровоградська область Олександрійський район, Іскрівське водосховище річка Інгулець с. Мала Ганівка за географічними координатами 48.254282,33.333972, де на кладці біля річки Інгулець виявлено та вилучено свіжо виловлені раки в кількості 59, а також дві раколовки довжиною 3 м кожна, висотою 25х25мм кожна, вічками 02х02 мм, та 0.9х0.9 мм.

Будучи опитаним ОСОБА_5 пояснив, що 22.05.2024 року о 09 год. 00 хв. він вийшов з будинку та направився на річку Інгулець щоб наловити раків. Прийшовши на кладку неподалік від свого будинку, де він проживає він витягнув дві раколовки, які опустив у річку та повернувся додому. В цей же день о 15 год. 00 хв. він повернувся до річки щоб витягнути раколовки і подивитись чи є раки. В цей момент коли він витягував раколовки в яких вже знаходились раки, до нього підійшли два чоловіка які представились працівниками Кіровоградського рибоохоронного патруля, та виявили здійсненням ним незаконного вилову раків, після чого повідомили на лінію 102. Про те що на даний час в Україні проходить операція «нерест» він не знав.

Будучи допитаним в якості свідка головний держінспектор Кіровоградської рибохорони ОСОБА_6 , який перебуває на посаді головного державного інспектора Кіровоградського рибоохоронного патруля. Який повідомив що 22.05.2024 року він перебував у складі рейдової групи, яка здійснювала заходи з протидії з бракон`єрства. Перебуваючи поблизу річки Інгулець в селі Мала Ганівка близько 16 год. 05 хв. з берега помітили що на кладці біля річки сидить невідомий чоловік який витягує з води раколовки, після чого вони підійшли до нього, та представились працівниками рибоохоронного патруля та запитали у нього чи знає він що на даний час рибу та раки ловити заборонено, нащо він представився ОСОБА_5 1986 р.н., та відповів що не знав. Також пояснив що раки ловив для власного вживання. Після чого ними було викликано наряди поліції. Вказане знаряддя вилову, було вилучено, а раки були випущені у річку в живому стані.,

Аналогічними показами ОСОБА_7 ;

За результатами огляду місця події від 22.05.2024 року дізнавачем тимчасово вилучено:

Раки в кількості 59 шт;

Раколовки в кількості 2 шт;

Усе вищевказане майно 22.05.2024 року перебувало у фактичному користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З урахуванням встановлених обставин, що дають органу досудового розслідування усі підстави вважати, що заборонене знаряддя для ловлі раколовки, є засобами вчинення кримінального проступку, оскільки за його допомогою, здійснювалось вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

З цих підстав 22.05.2024 року дізнавачем винесено постанову про визнання тимчасово вилученого майна а саме заборонене знаряддя для ловлі раколовки, раки в кількості 59 шт. речовими доказами у кримінальному провадженні №0000114 від 22.05.2024 року за ч.1 ст.249 КК України.

Майно вважається тимчасово вилученим під час обшуку, огляду, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовленні, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди. Так, заборонене знаряддя для ловлі раколовки є засобами та знаряддям вилову. Вилучені речі, а саме: заборонне знаряддя раколовки, поміщені до камери схову Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області: АДРЕСА_2 . Після чого, на виконання вимог статті 63 Закону України «Про тваринний світ», своєчасно вжито заходів щодо збереження 59 екземплярів живих раків незаконно виловлених ОСОБА_5 , яких повернуто у природне середовище (у р. Інгулець).

Підставою накладення арешту на: заборонне знаряддя для ловлі раколовки, є те, що вони використовувалися при вчиненні кримінального правопорушення, зокрема є засобами та знаряддями вилову риби, речовими доказами у кримінальному провадженні.

Метою застосування арешту на зазначене вище майно що фактично належать ОСОБА_5 є забезпечення їх схоронності, позбавлення можливості законного володільця відчужити, знищити чи пошкодити їх або привести у такий стан, в якому вказані вище речі не зможуть мати значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, крім того,вони є засобами та знаряддями вчинення проступку.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення.

Ч. 2 ст. 168 КПК України передбачено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватись під час обшуку, огляду.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява №31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А № 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява № 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A № 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A № 98).

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Ст. 170 ч. 10 КПК України вказує, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, якими є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Суд звертає увагу, що дізнавачем не доведено необхідності накладення арешту на раки в кількості 59 шт., також, беручи до уваги те, що у виконання вимог статті 63 Закону України «Про тваринний світ», своєчасно вжито заходів щодо збереження 59 екземплярів живих раків незаконно виловлених ОСОБА_5 , яких повернуто у природне середовище (у р. Інгулець), суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання в цій частині.

Враховуючи вище зазначене, слідчий суддя вважає за можливе клопотання задовольнити частково та накласти арешт на заборонне знаряддя для ловлі раколовки, із забороною користування та розпорядження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 так як вони були використані як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а також з метою збереження їх як речових доказів.

Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання дізнавача СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області майора поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за № 0001018 від 01.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на заборонне знаряддя для ловлі раколовки, із забороною користування та розпорядження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 так як вони були використані як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а також з метою збереження їх як речових доказів.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: ОСОБА_8 НЕРОДА