Справа № 629/3275/24
Провадження № 1-кс/629/806/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2024 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Лозівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000184 від 29.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України,

у с т а н о в и в:

Прокурор Лозівської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене в ході огляду місця події 28.05.2024, а саме: металевий предмет зовні схожий на розкладний ніж. В обґрунтування клопотання посилається на те, що 28.05.2024 до ЧЧ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ПОГ Лозівського РВП капітана поліції ОСОБА_4 про те, що 28.05.2024 о 20:30 ОСОБА_5 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , біля кафе «Півель», погрожував йому вбивством та фізичною розправою. В ході огляду місця події від 28.05.2024 року, проведеному на відкритій ділянці місцевості, за адресою: АДРЕСА_1 , біля магазину «Півель», слідчим СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_6 , в присутності понятих, ОСОБА_5 добровільно видав металевий предмет зовні схожий на розкладний ніж. Зазначений предмет має значення речового доказу, а також може бути предметом кримінального проступку, у зв`язку з чим, 29.05.2024 було винесено відповідну постанову.

Власник майна у судове засідання не з`явився.

Прокурор у судове засідання не з`явився, в наданій суду заяві просив розгляд клопотання проводити за його відсутності, на задоволенні клопотання наполягав.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, вважає клопотання таким, що підлягає частковому задоволенню зважаючи на таке.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню зважаючи на таке.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

В даному випадку метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України визначено, що Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.

У відповідності до п. 1 та п. 2 ч. 2 ст.167 КПК України, Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення.

Оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що майно, яке було тимчасово вилучено під час зазначеного слідчим огляду, може бути доказом кримінального правопорушення, вважаю за необхідне вжити заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в :

Клопотання прокурора Лозівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000184 від 29.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, вилучене в ході огляду місця події 28.05.2024, а саме: металевий предмет зовні схожий на розкладний ніж

Заборонити будь-кому будь-яким способом відчужувати, розпоряджатися та/або користуватися, вказаним майном.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення ст. 174 КПК України, а саме: підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7