Житомирський апеляційний суд
Справа №296/4210/21 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст.242 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

27 березня 2024 року колегія суддів Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

прокурора ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 про призначення у справі судово-медичної експертизи,-

ВСТАНОВИЛА:

У судовому засіданні захисник ОСОБА_6 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 заявив клопотання про призначення у справі судово-медичної експертизи, проведення якої доручити експертам Київського міського клінічного бюро судово медичної експертизи, адреса: 03141, м. Київ, Солом`янський район, вул. Докучаєвська, будинок 4, на вирішення якої поставити питання:

-Чи могла лицева травма у потерпілого ОСОБА_9 у вигляді уламкових переломів кісток носу та дуги правої виличної кістки, перелому задньої стінки правої гайморової пазухи, утворитись від дії тупих твердих предметів з переважаючою контактуючою поверхнею, яким міг бути лікоть зігнутої руки?

-Якщо так, то чи відноситься дане тілесне ушкодження до середнього ступеня тяжкості, як таке, що не є небезпечною для життя, але призвело до тривалого розладу здоров`я?

-Чи могла черепно-мозкова травма у потерпілого ОСОБА_10 у вигляді перелому кісток склепіння черепа ліворуч з переходом на основу черепа, геморагічного забою правої скроневої та тім`яної часток, субдуральної гематоми правої скроневої ділянки (наявності крововиливу під тверду мозкову оболонку) посттравматичного субарахноїдального крововиливу (наявності крововиливу під м`яку мозкову оболонку), утворитись від дії тупих твердих предметів з переважаючою контактуючою поверхнею, а саме при падінні об тверду поверхню?

-Якщо так, то чи відноситься дане тілесне ушкодження до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя?

Обґрунтовуючи клопотання захисник зазначає, що висновок комплексної судово-медичної експертизи № 134 від 02.11.2021 року є не об`єктивним, оскільки тілесні ушкодження у вигляді лицевої травми у вигляді уламкових переломів кісток носу та дуги правої виличної кістки, перелому задньої стінки правої гайморової пазухи є кістками лицевого черепа, і в попередньому висновку зазначено, що вони не є небезпечними для життя, хоча і призвели до тривалого розладу здоров`я.

Обвинувачений ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримав клопотання захисника.

Прокурор заперечував проти клопотання захисника.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання захисника.

Статтею 22 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст.84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

За ч.1 ст.101 КПК України, висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Відповідно до п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» від 30.05.1997 року № 8 повторна експертиза призначається у випадках, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

За ч.1 ст.242 КПК України, експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно ч.2 ст.332 КПК України, суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу.

Як встановлено під час розгляду клопотання в даному кримінальному провадженні на підставі постанов слідчого та суду були проведені чотири судово-медичних експертизи щодо виявлених тілесних ушкоджень у потерпілого ОСОБА_11 .

Встановлено, що в ході проведення вказаних судово-медичних експертиз по факту отримання ОСОБА_11 тілесних ушкоджень, судово - медичним експертом ОСОБА_12 надано різні та суперечливі за своїм змістом висновки.

Так, у висновку №516 від 06.04.2021 експерт ОСОБА_12 вказав, що у ОСОБА_11 виявлено черепно-мозкову та лицеву травми у вигляді:

перелому кісток склепіння черепа ліворуч з переходом на основу черепа, геморагічного забою правої скроневої та тім`яної часток, субдуральної гематоми правої скроневої ділянки (наявності крововиливу під тверду мозкову оболонку), посттравматичного субарахноїдального крововиливу (наявності крововиливу під м`якою мозковою оболонкою)

уламкових переломів кісток носу та дуги правої виличної кістки, перелому задньої стінки правої гайморової пазухи;

Вищевказані тілесні ушкодження могли утворитися від дії тупих твердих предметів з обмеженою та переважаючою контактуючими поверхнями, в термін та за обставин, як зазначено в постанові про призначення експертизи та відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя.

Аналогічні висновки зазначено і у експертизі № 627.

Про те, у висновку експерта №646 від 28.04.2021 проведеного експертом ОСОБА_12 зазначено протилежні раніше проведеним ним експертизам висновки.

Так, а за цим висновком у ОСОБА_11 виявлено тілесні ушкодження вигляді:

-черепно-мозкової травми у вигляді перелому кісток склепіння черепа ліворуч з переходом на основу черепа, геморагічного забою правої скроневої та тім`яної часток, субдуральної гематоми правої скроневої ділянки (наявності крововиливу під тверду мозкову оболонку), посттравматичного субарахноїдального крововиливу (наявності крововиливу під м`якою мозковою оболонкою), яка відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя в момент заподіяння, яка могла утворитися від дії тупих твердих предметів з переважаючою контактуючою поверхнею, не виключено при падінні;

-лицеву травму у вигляді уламкових переломів кісток носу та дуги правої виличної кістки, перелому задньої стінки правої гайморової пазухи, яка відносяться до тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості, як така, що не є небезпечною для життя, але призвела до тривалого розладу здоров`я, яка утворилась від дії тупих твердих предметів з обмеженою контактуючою поверхнею, якими могли бути рука, затиснута в кулак, лікоть зігнутої руки тощо.

Вищевказані тілесні ушкодження могли утворитися в термін та за обставин, вказаних в протоколах слідчих експериментів з підозрюваним ОСОБА_7 та потерпілим ОСОБА_11 23.04.2021. (т.1 а.п.121-122)

У зв`язку з суперечливими висновками ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 23 жовтня 2021 року було задоволено клопотання прокурора та призначено повторну комісійну судово-медичну експертизу у справі, для встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень, виявлених у потерпілого ОСОБА_11 , встановлення механізму їх нанесення ОСОБА_7 .

Згідно висновку комісійної судово-медичної експертизи №134 від 02.11.2021 року: у гр. ОСОБА_11 було виявлено черепно-лицеву та мозкову травму у вигляді уламкових переломів кісток носу та дуги правої виличної кістки, перелому задньої стінки правої гайморової пазухи, перелому кісток склепіння черепа ліворуч з переходом на основу черепа, геморагічного забою правої скроневої та тім`яної часток, субдуральної гематоми правої скроневої ділянки (крововиливу під тверду мозкову оболонку), посттравматичного субарахноїдального крововиливу (крововиливу під м`якою мозковою оболонкою).

Дане тілесне ушкодження утворилися в результаті дії не менше двох травмуючих впливів:

- Тупого твердого предмету з обмеженою контактуючою поверхнею, в результаті нанесення удару в праву половину обличчя рукою, ногою тощо, при якому утворилися уламкові переломи кісток носу, дуги правої виличної кістки та задньої стінки правої гайморової пазухи;

- Тупого твердого предмету з переважаючою контактуючою поверхнею, можливо в результаті садіння з положення стоячи як з наданням тілу додаткового прискорення так і без такого, при якому утворилися перелом кісток склепіння черепа ліворуч з переходом на основу черепа.

Внутрішньочерепні ушкодження у вигляді геморагічного забою правої скроневої і тім`яної часток, субдуральної гематоми правої скроневої ділянки та посттравматичного, субарахноїдального крововиливу могли утворитися в результаті будь-якого з зазначених вище травмуючих впливів, тому спричинена гр. ОСОБА_11 черепно-лицева та мозкова оцінюється як тяжке тілесне ушкодження за ознакою небезпеки для життя.

При відсутності внутрішньочерепних ушкоджень уламкові переломи кісток носу, дуги правої виличної кістки та задньої стінки правої гайморової пазухи відносяться до тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості за критерієм тривалого розладу здоров`я.

Перелом кісток склепіння черепа з переходом на основу відноситься до тяжких тілесних ушкоджень незалежно від відсутності чи наявності внутрішньочерепних ушкоджень.

Судом першої інстанції було допитано судово-медичного експерта ОСОБА_13 , який повністю підтримав висновок комісійної судово-медичної експертизи та додатково пояснив, що в даному випадку отримані тілесні ушкодження потерпілим з медичної точки зору щодо їх тяжкості розмежувати неможливо, оскільки в даному випадку у потерпілого було виявлено, в тому числі, внутрішньочерепні ушкодження, тому розглядаючи їх в комплексі слід однозначно прийти до висновку, що потерпілим були отримані тяжкі тілесні ушкодження за критерієм небезпеки для життя.

У випадках, коли в справі щодо одного й того ж предмета проведено декілька експертиз, у тому числі комплексну, комісійну, додаткову чи повторну, суд повинен дати оцінку кожному висновку з точки зору всебічності, повноти й об`єктивності експертного дослідження. Такій оцінці підлягають також окремі висновки експертів - членів комісійної чи комплексної експертизи, які не підписали спільний висновок.

Не повинна віддаватись перевага висновку експертизи лише тому, що вона проведена комісійно, повторно, експертом авторитетної установи або таким, який має більший досвід експертної роботи, тощо.

Наведені в апеляційній скарзі доводи захисника про неузгодженість оцінки ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, що фактично виявлені у потерпілого ОСОБА_11 , комісією експертів у висновку №134 від 02.11.2021 не дають підстав для призначення ще однієї експертизи, а можуть бути перевірені апеляційний судом самостійно, шляхом оцінки усіх проведених у справі експертиз та інших доказів у їх сукупності, оскільки жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Керуючись ст.ст. 242, ч.2ст. 376, КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про призначення у справі судово-медичної експертизи, проведення якої доручити експертам Київського міського клінічного бюро судово медичної експертизи, адреса: 03141, м. Київ, Солом`янський район, вул. Докучаєвська, будинок 4 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: