Справа 688/912/24
№ 1-кс/688/505/24
Ухвала

Іменем Україна

28 лютого 2024 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження за №0000135 від 19.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.190 КК України, про арешт майна,

встановив:

Дізнавач СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Полонського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000135 від 19.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.

В обґрунтування клопотання дізнавач зазначив, що 03.02.2024 року, ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем проживання у смт. Понінка Шепетівського району Хмельницької області, в соціальній мережі «Інстаграм», на сайті rr_shop_ua, знайшла оголошення про продаж телевізора. В подальшому, шляхом листування через месенджер «Телеграм», з невідомою особою, яка представилася, як ОСОБА_6 , домовилася про купівлю телевізора, та цього ж дня о 21:33 год, через додаток «Приват24», перерахувала з власної банківської картки «Приватбанк» № НОМЕР_1 на картковий рахунок АТ «Універсал Банк» № НОМЕР_2 грошові кошти в сумі 5000 грн. Після чого, невідома особа на повідомлення не відповідає та товар ОСОБА_5 не отримала.

19.02.2024 року відомості по вказаному факту внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000135 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.

В ході досудового розслідування, допитана потерпіла повідомила, що 03.02.2024 року, о 21:33 год, перерахувала на картковий рахунок АТ «Універсал Банк» № НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 5000 грн, за покупку телевізора. Після перерахунку коштів ОСОБА_5 товар не отримала та кошти їй так і не поверталися, вона зрозуміла, що натрапила на шахраїв.

Постановою дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 23.02.2024 року, банківський рахунок № НОМЕР_2 , визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

З метою встановлення особи правопорушника та недопущення в майбутньому вчинення відносно інших осіб шахрайських дій, виникла об`єктивна необхідність у накладенні арешту на грошові кошти в межах завданого збитку в сумі 5000,00 грн, які знаходять на рахунку № НОМЕР_2 , який належить АТ «Універсал Банк», що розташований за адресою: Україна, м. Київ, вул. Автозаводська, 54/19, , із забороною розпоряджатися грошовими коштами в межах завданого збитку (5000 грн).

Згідно з ч.1, 2 ст.40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач уповноважений, зокрема, проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом; звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Прокурор ОСОБА_4 та дізнавач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, клопотання підтримали в повному обсязі та просили задовольнити.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та дізнавача в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити з огляду на таке.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Частиною 3 ст.132 КПК України встановлено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому, частиною 10 ст. 170 КПК України визначено, що арешт може бути накладено в тому числі на гроші у безготівковій формі, які знаходяться на банківських рахунках.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст.94 КПК України, ст.132 КПК України, ст.173 КПК України, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та спів розмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Як вбачається з клопотання, дізнавач з метою встановлення особи правопорушника та недопущення в майбутньому вчинення відносно інших осіб шахрайських дій, просить накласти арешт на грошові кошти в межах завданого збитку в сумі 5000,00 грн, які знаходять на рахунку № НОМЕР_2 , який належить АТ «Універсал Банк», що розташований за адресою: Україна, м. Київ, вул. Автозаводська, 54/19, , із забороною розпоряджатися грошовими коштами в межах завданого збитку (5000 грн).

Разом з тим, дізнавачем не доведено існування правових підстав для накладення арешту на майно, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України та не надано доказів, що вказані грошові кошти відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, 27.02.2024 року дізнавач звернувся до суду з клопотанням про тимчасовий доступ до документів, які знаходяться у володінні АТ «Універсал Банк» (м. Київ, вул. Автозаводська, 54/19), а саме до інформації по банківській картці № НОМЕР_2 з 08:00 год 03.02.2024 року по 08:00 год 06.02.2024 року, в тому числі: повних установчих даних власника карки, на яку було перераховано кошти, його фактичне місце реєстрації; копію особової справи; інформації про рух коштів по картці з вказанням контрагентів, а також місця зняття коштів, фото або відео особи, яка знімала готівку та інші надані їм послуги, а також наявних номерів телефону.

У звязку з чим, клопотання про накладення арешту є передчасним, оскільки на момент розгляду судом даного клопотання, дізнавач не отримав тимчасовий доступ до документів, які знаходяться у володінні АТ «Універсал Банк».

За таких обставин, з огляду на завдання кримінального провадження, розумність та співмірність обмеження права власності в даному конкретному випадку, слідчий суддя вважає, що слідчим не доведено необхідності накладення арешту.

Враховуючи викладене, клопотання слідчого про накладення арешту на майно задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

В задоволенні клопотання дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , поданого в межах кримінального провадження №0000135 від 19.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, про арешт майна, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ігор ОГОРОДНІК